OBSAH:
I.	Profil mikroregionu
1.	Vymezení zájmového území
1.1	Pozice mikroregionu v rámci okresu Uherské Hradiště a vyšších územně-správních celků (NUTS II, Zlínský kraj)
1.2	Sdružení obcí mikroregionu Buchlov
2.	Historický vývoj území mikroregionu
2.1	Vývoj území do 20. století
2.2	Vývoj území ve 20. století
3.	Přírodní podmínky, životní prostředí, zdroje
3.1	Využití krajiny, ekologická hodnota krajiny
3.2	Geomorfologické podmínky
3.3	Geologické podmínky
3.4	Nerostné suroviny
3.4.1	Evidovaná ložiska
3.4.2	Nebilancovaná ložiska
3.4.3	Prognózní ložiska
3.5	Minerální vody
3.6	Půdy
3.6.1	Pedologická charakteristika
3.6.2	Přehled půd podle katastrů
3.6.3	Eroze půdy, devastace
3.7	Klimatické podmínky
3.7.1	Obecná charakteristika
3.7.2	Klimatické údaje
3.7.3	Klimatické charakteristiky
3.7.4	Rozptylové podmínky a čistota vzduchu
3.8	Biogeografické podmínky
3.8.1	Biogeografická charakteristika
3.8.2	Biogeografická diferenciace
3.9	Povrchové a podzemní vody
3.9.1	Hodnocení kvality povrchových i podzemních vod
3.10	Ochrana přírody a krajiny
3.10.1	Vliv existence Přírodního parku Chřiby na budoucí rozvoj mikroregionu
3.10.2	Přehled zvláště chráněných území
3.10.3	Naučné stezky
3.10.4	Přehled institucí a organizací spravujících chráněná území
3.11	Územní systémy ekologické stability
4.	Socio-demografické podmínky
4.1	Sídla a jejich základní charakteristika, obyvatelstvo, trh práce
4.1.1	Základní všeobecná charakteristika sídlení struktury
4.1.2	Obyvatelstvo - základní charakteristika
4.1.3	Populační vývoj
4.1.4	Úroveň vzdělání
4.1.5	Bydlení, domácnosti
4.1.6	Základní charakteristika jednotlivých sídel, trh práce
4.2	Sociální a kulturní infrastruktura
4.2.1	Školství
4.2.2	Zdravotnictví a sociální péče
4.2.3	Kultura a sport
4.3	Bezpečnost
5.	Hospodářská a ekonomická situace
5.1	Trh práce
5.1.1	Ekonomická aktivita
5.1.2	Nezaměstnanost
5.2	Průmysl a stavebnictví, řemesla
5.3	Obchod a služby
5.4	Zemědělství
5.4.1	Celková charakteristika
5.5	Lesnictví, lesní hospodářství
5.5.1	Celková charakteristika
5.6	Myslivost
5.6.1	Celková charakteristika
5.7	Rybářství a rybnikářství
5.7.1	Celková charakteristika
6.	Cestovní ruch
6.1	Celková charakteristika cestovního ruchu
6.2	Kulturní a společenské akce jako významný turistický cíl
6.3	Turisticko-sportovní aktivity
6.4	Ubytování
6.5	Stravování
6.6	Služby pro cykloturisty
6.7	Ostatní a doplňkové služby
7.	Technická infrastruktura
7.1	Doprava
7.1.1	Silniční doprava
7.1.2	Cyklistická doprava, cyklotrasy a cyklostezky
7.1.3	Pěší doprava, pěší turistické trasy
7.1.4	Železniční doprava
7.1.5	Letecká doprava
7.1.6	Lodní doprava
7.2	Telekomunikace a radiokomunikace
7.3	Odpadové hospodářství
7.3.1	Komunální odpad, likvidace odpadu, recyklace,..
7.3.2	Odpadní vody
7.4	Zásobování pitnou vodou
7.4.1	Charakteristika jednotlivých vodních zdrojů
7.4.2	Vodárenské a vodohospodářsky významné toky
7.4.3	Střety zájmů
7.5	Zásobování elektrickou energií, plynem a teplem
7.5.1	Zásobování elektrickou energií
7.5.2	Zásobování plynem
7.5.3	Zásobování teplem, způsob vytápění
II.	SWOT Analýza
1.	Silné stránky
1.1	Přírodní podmínky
1.2	Socio-demografické podmínky
1.3	Hospodářská situace
1.4	Cestovní ruch
1.5	Technická infrastruktura
2.	Slabé stránky
2.1	Přírodní podmínky
2.2	Socio-demografické podmínky
2.3	Hospodářská situace
2.4	Cestovní ruch
2.5	Technická infrastruktura
3.	Příležitosti
3.1	Přírodní podmínky
3.2	Socio-demografické podmínky
3.3	Hospodářská situace
3.4	Cestovní ruch
3.5	Technická infrastruktura
4.	Ohrožení
4.1	Přírodní podmínky
4.2	Socio-demografické podmínky
4.3	Hospodářská situace
4.4	Cestovní ruch
4.5	Technická infrastruktura
III.	Strategie rozvoje mikroregionu Buchlov
1.	Strategická vize
Prioritní osa č. 1:	Technická infrastruktura a energetika
OPATŘENÍ 1.1	Dopravní síť a dopravní obslužnost
OPATŘENÍ 1.2	Komunální odpady
OPATŘENÍ 1.3	Čištění odpadních vod
OPATŘENÍ 1.4	Zásobování pitnou vodou
OPATŘENÍ 1.5	Plynofikace
OPATŘENÍ 1.6	Zásobování elektrickou energií, teplem a obnovitelné zdroje energie
Prioritní osa č. 2:	Rozvoj zemědělství a lesnictví
OPATŘENÍ 2.1	Krajina a zemědělství
OPATŘENÍ 2.2	Živočišná a rostlinná výroba
OPATŘENÍ 2.3	Vinařství a vinohradnictví
OPATŘENÍ 2.4	Sady a sadovnictví
OPATŘENÍ 2.5	Lesnictví a myslivost
OPATŘENÍ 2.6	Rybářství a rybnikářství
Prioritní osa č. 3:	Ochrana životního prostředí a zachování hodnot krajiny
OPATŘENÍ 3.1	ÚSES, diverzita území, zachování hodnot krajiny
OPATŘENÍ 3.2	Chráněná území
OPATŘENÍ 3.3	Půda
OPATŘENÍ 3.4	Klimatické podmínky, čistota vzduchu
OPATŘENÍ 3.5	Voda (vodní toky, plochy, zdroje)
Prioritní osa č. 4:	Trvale udržitelný rozvoj venkova, rozvoj řemesel, podpora a rozvoj MSP
OPATŘENÍ 4.1	Rozvoj kultury a obnova tradic
OPATŘENÍ 4.2	Rozvoj řemesel
OPATŘENÍ 4.3	Ochrana a využití památek
OPATŘENÍ 4.4	Rozvoj sídel a bydlení
OPATŘENÍ 4.5	Rozvoj služeb pro obyvatele, rozvoj malého a středního podnikání, zaměstnanost, trh práce
OPATŘENÍ 4.6	Rozvoj školství, zdravotnictví a sociální péče, bezpečnost
Prioritní osa č. 5:	Cestovní ruch
OPATŘENÍ 5.1	Agroturistika a ekoturistika, vinařská turistika
OPATŘENÍ 5.2	Lázeňství
OPATŘENÍ 5.3	Cykloturistika, pěší turistika, naučné stezky, ostatní trasy a stezky
OPATŘENÍ 5.4	Naučné stezky, ostatní trasy a stezky
OPATŘENÍ 5.5	Sportovní a kulturní vyžití návštěvníků, další aktivity
OPATŘENÍ 5.6	Turistické služby – ubytování, stravování, další služby CR
OPATŘENÍ 5.7	Propagace a marketing, informační databáze
2.	Stanovení prioritních opatření v rámci jednotlivých oblastí a aktivit - souhrn

I.	
Profil mikroregionu
1.	Vymezení zájmového území
Mikroregion Buchlov se nachází převážně v západní a severozápadní části okresu Uherské Hradiště v těsné blízkosti okresního města Uherské Hradiště, které je rovněž hlavním správním střediskem, střediskem obchodu a pracovních příležitostí pro zájmová území. 

Pro rozvoj mikroregionu je velmi důležitý hospodářský rozvoj okolních obcí či měst – Uherské Hradiště, Staré Město, Kunovice, Kyjov, Koryčany, atd. 

Okres Uherské Hradiště se nachází v jihovýchodní části České republiky. Sousedními okresy jsou okresy Zlín, Kroměříž, Hodonín a Trenčín, s nímž tvoří okres Uherské Hradiště hranici mezi Českou a Slovenskou republikou. 

Okres Uherské Hradiště patří do Zlínského kraje, spolu s Olomouckým krajem tvoří jednotku NUTS II Střední Morava. 

Mikroregion Buchlov je tvořen katastrálními územími třinácti obcí, které jsou členy Sdružení obcí mikroregionu Buchlov: 
1.	Břestek
2.	Buchlovice
3.	Medlovice
4.	Modrá
5.	Osvětimany
6.	Salaš
7.	Staré Hutě
8.	Stříbrnice
9.	Stupava
10.	Tupesy
11.	Velehrad
12.	Zlechov
13. Hostějov
Z pohledu přírodních hodnot je jistě významným rysem mikroregionu náležitost k území vyhlášeného (25. 4. 2000) Přírodního parku Chřiby. 

1.1	Pozice mikroregionu v rámci okresu Uherské Hradiště a vyšších územně-správních celků (NUTS II, Zlínský kraj)
Významné je členství některých obcí mikroregionu (Buchlovice, Velehrad,Břestek, Modrá - zakládající členové,) v  regionu Slovácko, který by měl v budoucnu hrát významnou roli zejména při rozvoji cestovního ruchu v této národopisné oblasti zasahující kromě okresu Uherské Hradiště i část okresů Zlín, Hodonín a Břeclav. Tímto způsobem má mikroregion zajištěnu nejen integritu společných zájmů, ale také přístup k informacím a projektům  v nadokresním měřítku. 

Region Slovácko je dobrovolným sdružením obcí, měst a dalších právnických osob. Region Slovácko byl založen na ustavující schůzi 9. dubna 1999 a jeho hlavním posláním je vytvoření podmínek komplexního řešení rozvoje celého regionu Slovácko. 

Pro budoucí rozvoj mikroregionu v rámci Zlínského kraje i NUTS II Střední  Morava je již dnes velmi pozitivním faktem jeho definování jako sdružení s právní subjektivitou, které může v budoucnu právě prostřednictvím obou správních jednotek realizovat mnohé připravované projekty. Proto byly také ve studii rozvoje mikroregionu Buchlov akceptovány hlavní priority, definované v rámci strategie rozvoje obou výše uvedených správních jednotek. 

Dle zpracovávaného rozvojového dokumentu je hlavním cílem regionu NUTS II - Střední Morava zvýšení regionální konkurenceschopnosti a produktivity, přičemž strategické priority a cíle jsou provázané těmito horizontálními tématickými okruhy:

•	Rozvoj lidských zdrojů
•	Zvyšování internacionalizace
•	Udržení a zlepšování životního prostředí
•	Vytváření a rozvíjení partnerství.

Strategickými prioritními oblastmi rozvoje v rámci NUTS II střední Morava jsou:

•	Tvorba a rozvoj podnikatelského prostředí
- opatření: inovace, výzkum a vývoj, rozvoj malých a středních podniků, mezinárodní spolupráce a integrace, rozvoj cestovního a turistického ruchu

•	Rozvoj infrastruktury pro rozvoj a obsluhu regionu
- opatření: dopravní zpřístupnění regionu a jeho prostupnost, podpora rozvoje technické infrastruktury)

•	Rozvoj a adaptace lidských zdrojů, rodina a společenská soudržnost
 - opatření: řešení problémů zaměstnanosti a flexibility lidských zdrojů, péče o rodinu 
a společenskou soudržnost, kultura a tradice

•	Péče o životní prostředí
 - opatření: prevence záplav, půdních erozí a svahových deformací, odpady, odpadní vody, škodliviny, revitalizace podhorských a horských oblastí, popř. jiných hospodářsky „okrajových“ oblastí, využití obnovitelných zdrojů energií, péče o zvláště chráněné části přírody

•	Rozvoj venkova a multifunkční zemědělství
 - opatření: optimalizace zemědělské a lesnické produkce, rozvoj MSP a služeb na venkově, rozvoj venkovské infrastruktury, péče o krajinu

Z výše uvedených priorit, rozvojových směrů a opatření je patrné, že velkou část je možné považovat za akceptovatelnou i v rámci mikroregionu Buchlov, tudíž lze předpokládat, že mikroregion by mohl minimálně v první fázi sehrát úlohu pilotního regionu, ve kterém jsou již zapracovány a realizovány rozvojové směry a konkrétní projekty, vycházející z priorit celého území správní jednotky NUTS II. Na druhou stranu lze očekávat, že obdobných mikroregionů vznikne v budoucnu velké množství a všechny budou mít zájem na „profitu“ z existence rozvojových projektů určených pro tuto správní jednotku. Vzhledem k tomu, že některé strategické směry a opatření přesahují „hranice“ mikroregionu, rozhodně bude vhodné uvažovat o spolupráci s dalšími i nově vzniklými mikroregiony při řešení potenciálně společných projektů (dopravní systémy, rozvoj cestovního ruchu atd.)

Celkově lze vzhledem k přirozenému vzniku, statutu a definování společných cílů a kroků hodnotit mikroregion Buchlov jako region s velmi dobrým vstupním postavením pro získávání finančních zdrojů z budoucích podpůrných rozvojových programů vlády i EU. Také má velmi dobrou „vyjednávací“ pozici pro nabídku spolupráce dalším nově vznikajícím mikroregionům v rámci NUTS II - Střední Morava.

Dopsat priority PRÚOZK
1.2	Sdružení obcí mikroregionu Buchlov
Sdružení obcí mikroregionu Buchlov vzniklo 20. 7. 1999 a jejím sídlem je přirozené centrum celé oblasti - obec Buchlovice. Sdružení bylo založeno jako právnická osoba - sdružení obcí a měst - za účelem společné koordinace hospodářského, kulturního a sociální života členských obcí, zejména pak ve vztahu k cestovnímu ruchu. Bylo přeregistrováno na Svazek obcí pro rozvoj cestovního ruchu – Mikroregion Buchlov dne 13.12.2001.

Hlavní cíle sdružení jsou:
•	zajištění dostupnosti veřejných i soukromých fondů a grantů pro realizaci strategie rozvoje
•	vytváření podmínek pro zajištění místní i regionální infrastruktury, identifikace pilotních projektů, vyhledávání možností financování jednotlivých projektů cestovního ruchu
•	přilákání investic do veřejného i soukromého sektoru
•	zpracování dlouhodobého plánu rozvoje cestovního ruchu v daném mikroregionu
•	všestranná a jednotná prezentace mikroregionu, včetně jednotného grafického stylu informačních materiálů, a společné prezentace na výstavách, ve sdělovacích prostředcích
•	rozvoj regionálního informačního systému v návaznosti na regionální Sdružení Slovácko - databáze informací o obcích, objektech, hospodářství, kultuře, demografii, cestovním ruchu apod., vytváření informačních center a orientačních a naváděcích systémů v návaznosti na celorepublikovou síť A.T.I.C.
•	podpora cestovního ruchu v definovaném mikroregionu, příprava a realizace projektů 
k podpoře cestovního ruchu
•	vytváření jednotlivých regionálních produktů cestovního ruchu v mikroregionu 
a jejich společná nabídka touroperátorům a cestovním kancelářím
•	zprostředkování kontaktů a spolupráce s Českou centrálou cestovního ruchu,  Centrem pro regionální rozvoj při MMR

Seznam členů sdružení je k 01/2004 následující: Břestek, Buchlovice, Medlovice, Modrá, Osvětimany, Salaš, Staré Hutě, Stříbrnice, Stupava, Tupesy, Velehrad, Zlechov., Hostějov

Svazek obcí umožňuje vstup dalším obcím    a měst, které mají stejné cíle svého rozvoje a mohou být přínosem pro celý mikroregion.

2.	
Historický vývoj území mikroregionu
2.1	Vývoj území do 20. století
Řešené území leží při jedné z nejvýznamnějších naddunajských křižovatek pravěkých cest. Skupiny, rody a kmeny rozličného etnika a rozličných kultur zde procházely všemi směry. Prvá lovecká tlupa tudy prošla před více než 40 000 lety př.n.l. v době teplého výkyvu poslední doby ledové. Nástupem mladší doby kamenné přichází zvrat v podobě neolitické revoluce. Zemědělci přicházející z JV poddunajské oblasti začínají obdělávat půdu. Mění se způsob života, který je vázaný na vegetační cyklus, vznikají první stálá sídliště. První výraznější osídlení nastalo až koncem doby bronzové s příchodem lidu popelnicových polí. 
V Břestku ve vinohradech a na Holém kopci u Buchlovic bylo nalezeno velké množství bronzových výrobků z období kultury slezské. K charakteristickým projevům lidu této kultury patří skutečnost, že se pokouší o jakousi územní či správní organizaci. V Keltském období leželo území poněkud stranou hlavního náporu a původní etnikum zde bylo uchováno do pozdního období. Na vrchu Modla u Buchlovic bylo pravděpodobně hustě obydlené sídliště městského typu - oppid, budované u nás od konce 2. stol. př. n. l. v kultuře laténské. Laténské osady neměly patrně dlouhého trvání. Jsou převrstveny osadami z období římského impéria ze zlomu letopočtu. Počátkem našeho letopočtu obsazují naše území germánské kmeny Markomanů a Kvádů. Předčasná smrt Marca Aurelia r.180 překazila Římanům úmysl zřídit na Moravě svoji novou provincii. V této době měli již na Moravě mnoho vojenských a obchodních stanic. Jedna z nich byla i v blízkosti St. Města. V době stěhování národů v 5. až 6.stol.n.l. se zde objevují první Slované. Ti již od 2.stol. posunují svá sídla na západ a jihozápad. Poklidný rozvoj slovanského osídlení byl koncem 6.stol. narušen turkotatarskými Avary. Vzájemně cizí etnika však splývala a území Hradišťska nebylo výrazněji zasaženo. V 8.stol. dochází k postupnému sjednocování Pomoraví v rámci Velkomoravské říše,kde v rámci Mikroregionu se nachází velmi významné naleziště z 9. století na k.ú. Modrá a Osvětimany. Vzniká hustá síť sídlišť a pohřebišť. Současně jsou budována v zalesněných Chřibech hradiska útočištného charakteru - refugia, využívaná zejména v době nepokojů. Jako toto refugium je pravděpodobně využíváno i pravěké hradisko na Holém kopci u Buchlovic. Narůstá celá aglomerace, jež se stává jedním z center Velké Moravy. Dokladem je nález velkomoravského centra v místech dnešního St. Města. Těmto místům je připisována poloha bájného centra Veligradu. Po r. 906 se zánikem Velkomoravské říše zaniká také většina sídel. V 10.stol. se celá Morava stává střídavě kořistí Poláků, Čechů a Maďarů. Nejpozději v 11.stol. vznikají Břestek, Buchlovice, Tupesy. -------. Ve všech případech byla sídla umístěna v těsné blízkosti vodních zdrojů. Vesnice vzniklé do 11.stol. naznačují zároveň směry historických komunikačních spojů. Nejvíce se projevuje trasa sever-jih podél řeky Moravy. Další trasa přes Buchlovice na Brněnsko. Do konce 12.stol. je zaznamenán trend zanikání osad, zapříčiněný pokračující změnou hydrologického systému. S postupem kolonizace postupovalo i odlesňování vyšších poloh, zejména v předhůří Chřibů. Za Břetislava byl položen základ Moravské hradské soustavy, později změněné v systém údělných knížectví. Správním hradem byla Spytihněv, později území patřilo k Olomouckému knížectví. První polovina 13. stol. je obdobím doznívání vnitřní kolonizace a obdobím nástupu velké kolonizace středověké. Celé území prodělává velký hospodářský rozkvět, maximálně se odlesňuje a pozemky zaniklých obcí v podhůří byly přičleňeny k sídlům existujícím, čímž byl položen základ k dnešním katastrálním územím obcí. Rozkvět území byl zastaven husitskými válkami, které prohloubily hospodářský úpadek i úbytek obyvatelstva. 

V souvislosti se značným úbytkem obyvatelstva došlo již koncem 15. stol. a v 16.stol. ke značným hospodářským změnám. Trvalý nedostatek pracovních sil vedl v 16.stol. ke vzniku a rozvoji velkostatků, zakládání rybníků a chovu ovcí. Nejvýznamnější pohromu pro území znamenalo 17. a počátek 18. stol., spojené s 30ti letou válkou a uherskými povstáními. 
Teprve v 18. stol. dochází k dalšímu rozkvětu území, podpořeném zrušením nevolnictví. Nastává však především rozvoj prvních manufaktur - vzniká první historicky známá sklárna (Huť v k.ú. Salaš), která byla později přenesena do St. Hutí. 
Kromě samot a drobnějších osad byla v 19.stol založena poslední sídlištní jednotka, uzavírající tak definitivně vývoj sídlištní sítě dnešního Hradišťska. Byly to Chabaně, které vznikly ve 2. pol.19. století uprostřed Chřibských lesů, vyklučením porostu. V 19. stol. nezaniklo poprvé po mnoha staletích žádné sídliště. 

Do zrušení kláštera na Velehradě  byla v řešeném území 2 panství:
1.	panství Buchlov - součásti Břestek, Buchlovice, Salaš, Staré  Hutě, Stupava. Zlechov. Tupesy, Osvětimany, Hostějov
2.	panství Velehrad - součásti -----, Modrá, , Velehrad. , 
2.2	Vývoj území ve 20. století 
Obyvatelstvo rostlo přirozenou populací a na konci 19. století vykazovala oblast značný populační přebytek. Tak proto část obyvatelstva, která doma nenacházela dostatek obživy, byla nucena odcházet za prací do Uher, Dolních Rakous, Vídně. Počátkem 20. století velká část obyvatelstva emigrovala do Ameriky. 

Jelikož po roce 1918 ztratili lidé možnost jezdit za prací do Rakous a Uher, snažili se získat pro obživu více zemědělské půdy. Půdu však vlastnilo z větší části jen několik pozemkových magnátů.  Pozemková reforma, která byla přijata Národním shromážděním, nepřinesla ale drobným zemědělcům uspokojivé řešení. 

Největším velkostatkem v té době byl Buchlov, který náležel Berchtoldům. Měl 7561,2 ha veškeré půdy, většinou lesní.  Zhruba 30% zemědělské půdy ze 752,6 ha obhospodařoval dvůr Buchlovice. Drobným nabyvatelům v rámci reformy bylo přiděleno 417 ha půdy. Velkostatek Velehrad, patřící Katolickému podporovacímu spolku, měl v době pozemkové reformy rozlohu 3176 ha, ze které bylo 1143 ha zemědělské půdy a drobní nabyvatelé z ní získali 520 ha. 

Zklamání nad provedením pozemkové reformy vedlo ve 20.letech k řadě protestních akcí, které organizovala komunistická strana. 

V roce 1949 přešla půda Jednotným zemědělským družstvům. V Buchlovicích byl vytvořen lesní závod Státních lesů.

Průmysl, vzhledem k zemědělskému zaměření oblasti, se soustředil zejména na potravinářství. Do r.1910 byl v provozu velehradský pivovar s palírnou. V roce 1939 byly v provozu mlýny, jejichž tradice sahá do období feudalismu (Břestek, Buchlovice, Salaš, Stříbrnice, Velehrad). V Osvětimanech byla výrobna likérů a lihovin. Starou tradici pilařství  udržovaly pily v Osvětimanech a Salaši. Průmysl stavební se rozvíjel  v Buchlovicích a Velehradě, kde stály cihelny. Po roce 1945 byla většina provozoven zrušena nebo zničena.

Na konci 19. a ve 20. století proběhla v krajině řada změn. Silným impulsem bylo zpracování cukrové řepy v průmyslových cukrovarech a rozvoj jejího pěstování na rozsáhlých plochách, často pronajatých samotnými cukrovary. Důsledkem bylo vzedmutí silné vlny eroze půdy. Srovnatelné důsledky měla kolektivizace a vznik zemědělských družstev po roce 1949. Scelování půdy vedlo k ochuzení pestrosti krajiny, velké bloky půdy poskytly ideální podmínky pro rozvoj eroze půdy. 

Tento proces vyvrcholil koncem 60. a v 70. letech slučováním družstev do velkých celků. Současně proběhla další vlna úprav krajiny. Zmizely poslední zbytky mezí s rozptýlenou zelení. Z původní držby pozemků se dochovaly jen ojedinělé zbytky. Úpravy se nevyhnuly ani částem s vysokým podílem travních porostů a sadů. Oblasti Trnávek, Starých Hutí a Stupavy byly přeměněny na rozsáhlé pastevní areály s minimem solitérních dřevin. Obtížně využitelné příkré svahy byly rozryty velkoplošnými terasami s velmi nejistou návratností vložených nákladů. 

Vývoj sociální i ekonomické situace na konci 20. století a zejména jeho posledního desetiletí, byl poznamenán zásadní změnou společenského klimatu v celé zemi a samozřejmě se také odrazil v situaci mikroregionu Buchlov. Došlo k zásadní změně vlastnických poměrů v zemědělství a průmyslu, začala se mohutně rozvíjet oblast služeb, včetně služeb pro cestovní ruch. Vznikla zcela nová vrstva živnostníků a malých a středních podnikatelů. Situace ještě není ani po téměř deseti letech vývoje stabilizována a dochází ještě stále k poměrně rychlým změnám v celé oblasti hospodářství mikroregionu. Detailní změny v jednotlivých oblastech jsou dále popsány v rámci jednotlivých kapitol.
 
3.	Přírodní podmínky, životní prostředí, zdroje
Mikroregion Buchlov se nachází na území Chřibů. Horské pásmo Chřiby, se svou střední výškou 346, 6 m. n. m. nejvyšší a nejčlenitější území Středomoravských Karpat, se táhne téměř středem Moravy a odděluje severně položené roviny Hané od jižních rovin Slovácka. Chřiby se rozkládají na území čtyř okresů: Kroměříž, Uherské Hradiště, Hodonín a Zlín.  Chřiby se svou rozlohou  335 km2  jsou tvořeny dvěma rovnoběžnými hřbety ve směru od jihozápadu k severovýchodu, vzájemně oddělenými v jihozápadní části údolím horního toku říčky Kyjovky. Nejvyšším bodem severozápadního hřbetu je zároveň nejvyšší bod Chřibů - Brdo (589 m. n. m.) a nejvyšším bodem jihovýchodního hřbetu je Ocásek (555 m. n. m.). Chřiby lze charakterizovat jako vesměs zalesněnou členitou vrchovinu, pro kterou je příznačný mladý erozní reliéf. 

Stěžejním společným znakem obcí mikroregionu Buchlov v oblasti přírody a ochrany ŽP je existence nově vzniklého Přírodního parku Chřiby (25. 4. 2000), který se územně kryje s řešeným mikroregionem. Posláním Přírodního parku Chřiby je ochrana všech hodnot krajiny, jejího vzhledu a jejích typických znaků i přírodních zdrojů a vytváření zdravého životního prostředí. 
3.1	Využití krajiny, ekologická hodnota krajiny
Celkově lze území Chřibů v rámci České republiky označit jako jedno z ekologicky nejstabilnějších území, vyznačující se vysoce nadprůměrnou lesnatostí s převahou dřevin přírodní dřevinné skladby.

Antropogenní vlivy zasáhly především do úpatních částí pohoří - odlesněním či přeměnou listnatých porostů na jehličnaté, většinou smrkové (méně borové) monokultury, které dnes zaujímají asi čtvrtinu území. Výraznější změny v biotě, zejména v poměru dřevin přirozené listnaté skladby, podmínilo i stovky let trvající výmladkové hospodářství, pastva dobytka v lesích či hrabání steliva. Jako na svou nejzápadnější lokalitu sem vnikla valašská kolonizace, která znamenala pomístné odlesnění i v centrální části pohoří. Toto odlesnění za účelem pastvy dobytka však bylo na mnoha místech jen dočasné. Svědčí o tom řada místních názvů "Holý kopec". Tyto lokality jsou již znovu pokryty lesními porosty, většinou velmi vitálním bukem, který sem minulé generace lesníků vysadily.

Antropogenně podstatně výrazněji změněná jsou ke Chřibům od jihu až jihovýchodu přiléhající nižší pohoří (Kyjovská pahorkatina, Vážanská vrchovina a Kudlovická pahorkatina). Současná ekologická stabilita této převážně zemědělsky obhospodařované krajiny (pole a ovocné sady) je nízká. Přírodě blízká společenstva se zde zachovala jen fragmentárně, především jako lada s xerotermofilní biotou.

Největší část půdy mikroregionu Buchlov je využívána jako půda lesní a orná (cca 80%). Dále se v zájmovém území nachází vinice a sady, louky a pastviny, významný podíl mají také lada.

Využití půdy v jednotlivých obcích mikroregionu je přibližně následující:
•	Břestek: lesy, orná půda, pastviny a louky
•	Buchlovice: orná půda a lesy
•	MEDLOVICE:orná půda, pastviny
•	Modrá: orná půda, zahrady
•	Osvětimany: lesy, orná půda a louky
•	Salaš: lesy a pastviny
•	Staré Hutě: lesy a pastviny
•	Stupava: lesy a pastviny
•	Stříbrnice: lesy, orná půda a pastviny
•	tUPESY:orná půda, zahrady
•	Velehrad: lesy a orná půda
•	zLECHOV, orná půda, zahrady
•	Hostějov orná půda, zahrady
V různé míře jsou také v jednotlivých katastrech obcí zastoupena lada.

Z pohledu využití krajiny a její ekologické hodnoty stojí rozhodně za vyzvednutí kvalita lesů v celé zalesněné části mikroregionu a také krajinná hodnota některých nevyužitých ploch (lada) a dále extenzívně využívané louky a pastviny. Pozitivním předpokladem je také kombinace využití krajiny u obcí v J a JV části mikroregionu (např. Buchlovice, Osvětimany), na jejichž katastrech vždy od jihu přechází orná půda, přes louky nebo pastviny v lesní půdu. Tento přechod (diverzita) umožňuje rozvíjet víceúčelové využití (funkčnost) těchto obcí (zemědělská výroba, průmyslové zóny i rekreace, chataření a kvalitní bydlení). Problémem naopak u těchto obcí zůstávají relikty většinou nevhodně prováděných pozemkových úprav ze 70. a 80. let.
3.2	Geomorfologické podmínky
Z hlediska geomorfologického členění patří zkoumané území do Středomoravských Karpat, které jsou součástí Vnějších Karpat.

Ve směru od jihovýchodu k severozápadu je možné vyčlenit další, nižší, geomorfologické jednotky:
                                                                 
Celek: Kyjovská pahorkatina
Podcelek: Kudlovická pahorkatina (ozn. IXB4D)
                                                                 
Celek: Chřiby
Podcelek: Stupavská vrchovina
Okrsek: Jankovická vrchovina (ozn. IXB3Ab)
Okrsek: Chřibské hřbety (ozn. IXB3Aa)
                                                                 
Vnější Karpaty jsou budovány flyšovým souvrstvím mořských sedimentů křídových a paleogenních. Toto souvrství bylo na rozhraní starších a mladších třetihor deformováno mohutnými vrásovými příkrovy. Následná eroze a denudace vytvořily složitou soustavu horských pásem otevřených směrem k JZ. Během dlouhého období relativního klidu se na těchto pásmech vytvořily pahorkatiny, vrchoviny a hornatiny.

Středomoravské Karpaty tvoří rozsáhlou oblast, která na S a SV sousedí s Hornomoravským úvalem, na JV, J a JZ s Dolnomoravským úvalem a na SZ s Vyškovskou bránou a Dyjsko-svrateckým úvalem. Osou Středomoravských Karpat je vrchovina Chřibů 
a Ždánického lesa, která tvoří nejvýše položené a nejčlenitější části území. Střední nadmořská výška činí 281,6 m n.m.

Podcelek Kudlovická pahorkatina se nachází v severovýchodní části celku Kyjovská pahorkatina a tvoří jihovýchodní předhůří Chřibů. Jde o členitou pahorkatinu, jejíž střední výška je kolem 232,4 m, střední sklon asi 30. Z litologického hlediska je tvořena pliocenními jíly, místy písky a štěrky, které jsou v jihovýchodních částech překryty sprašemi. Pahorkatina je z velké části bezlesá, v současné době jsou zde hlavně sady a vinice. Nejvyšším bodem na zkoumaném území je VJV od Buchlovic vrch Na větráku (289 m). Mezi další charakteristické vrchy patří i Trávníky (270 m), které se však nacházejí již za hranicí zájmové oblasti (JV od Buchlovic).

Podcelek Stupavská vrchovina je na zkoumané ploše zastoupen dvěma okrsky - Jankovickou vrchovinou a Chřibskými hřbety. Jde o velmi členitou vrchovinu (celá rozloha činí 217 km2), jejíž střední výška je 374,8 m. Nejvyšším bodem je Brdo (589 m), které je součástí Chřibských hřbetů a nalézá se na severní hranici řešené oblasti.

Okrsek Jankovická vrchovina tvoří jihovýchodní část Stupavské vrchoviny. Jde o členitou oblast, která má tektonicky podmíněný reliéf s rozvodnými hřbety a hlubokými údolími. Litologicky je toto území budováno paleogenními jílovci, pískovci a slepenci račanské jednotky magurského flyše. Mezi výrazné vrchy okrsku na zájmovém území je možné zařadit např. Komínek (456 m), SZ od obce Břestek. Celá oblast je zalesněná především bukovými a smrkovými porosty.

Okrsek Chřibské hřbety tvoří severozápadní část Stupavské vrchoviny a představuje vrcholové partie Chřibů. Geomorfologický a litologický popis území je podobný jako u Jankovické vrchovině. Významnými vrchy v oblasti jsou: nejvyšší vrch Brdo (587 m) a Malé Brdo (556 m) na severní hranici oblasti, Holý kopec (548 m) SZ od Buchlovic, Buchlovský kámen (535 m) SV od obce Staré Hutě a vrch SPR Holý kopec na severozápadní hranici oblasti, SZ od obce Staré Hutě. Lesní porost zaujímá podstatnou část okrsku a je tvořen především buky a duby.

Z geografického hlediska se oba výše zmíněné okrsky nacházejí ve Chřibech, které ve svém celku představují vrchovinu elipsovitého tvaru, jež je od okolního nižšího území většinou výrazně omezena. Ve Chřibech se také vyskytují dva souběžné rozvodní hřbety ve směru SV-JZ, vzájemně oddělené horním úsekem údolí Stupavy. Celková plocha Chřibů činí 335 km2, střední výška 342,6 m a průměrný sklon kolem 7stupnů.

Povrch severozápadního hřbetu Chřibů je v podélném profilu mírně vyklenut, takže největší výšky dosahuje ve své střední části (Brdo 589m) - jde zároveň o nejvyšší bod Středomoravských Karpat. Jihovýchodní hřbet je širší a nižší než hřbet severozápadní a na SV končí uprostřed zájmového území na linii horního úseku údolí Zlechovského potoka. Odtud dále k SV až po asymetrické údolí Kudlovického potoka (mimo území) se povrch vrchoviny zvedá až k výše zmíněnému SZ hřbetu.

Základním geomorfologickým tvarem Chřibů jsou plošiny, které se nalézají v nadmořských výškách od 350 do 500 metrů. Tyto plošiny jsou od sebe odděleny sedly, údolími potoků (Salaška, Zlechovský potok, Dlouhá řeka a Kyjovka) a příkřejšími úseky svahů. Nad jejich úroveň vystupují vyvýšeniny (např. Brdo 589 m, Holý kopec 548 m), které buď samy představují izolované skály a skaliska jako doklad působení periglaciálních procesů, nebo mají na svém vrcholu a na svazích typické formy periglaciální modelace (mrazové sruby, kamenitá a balvanitá moře, kryoplanační plošiny apod.).

Většina údolí je, kromě mělkých oblastí u pramenů, hluboce zaříznutá s příkrými svahy, takže nejčastěji vytvářejí charakteristické písmeno V. Na těchto svazích se pak velmi hojně nacházejí izolované skály a mrazové sruby, které na povrchu mají četné drobné tvary (římsy, skalní misky a voštiny). V místech spojení krátkých údolí s hlavními údolími vznikly výrazné náplavové kužely. Hojnými na těchto svazích jsou i sesuvy.
3.3	Geologické podmínky 
Řešené území se z geologického hlediska skládá ze dvou základních jednotek. V jihovýchodní menší části se nacházejí neogenní sedimenty Vídeňské pánve (mladší třetihory) a v severozápadní větší části pak paleogenní sedimenty magurského flyše račanské jednotky (starší třetihory). Přibližnou hranici, oddělující oba tyto celky, tvoří spojnice od Buchlovic přes Břestek a dále ve směru na Košíky (mimo území). Tyto třetihorní sedimenty jsou v různé míře překryty čtvrtohorními uloženinami (eolickými, fluviálními, svahovými apod.)

Paleogenní sedimenty magurského flyše račanské jednotky jsou nejvíce zastoupeny zlínskými a soláňskými vrstvami, v menší míře úzkými pruhy belovežských vrstev a ojediněle je možné nalézt polohy paleogenních slepenců ze soláňských vrstev.

Zlínské vrstvy pocházejí ze středního až svrchního eocénu a představují typické střídání jílovců, zčásti vápnitých, a pískovců, převážně glaukonitických. Celkově je mocnost těchto vrstev proměnlivá. Z litologického hlediska jsou horniny jemně písčité, drobně slídnaté a zčásti až silně jemně písčité.

Soláňské vrstvy pocházejí z paleocénu až ze středního eocénu a jsou zastoupeny jílovci s vložkami pískovců a polohami slepencovo-pískovcovými s vložkami pestrých jílovců. V těchto vrstvách je možné rozlišit jemnější (jílovcovo-pískovcový, flyšový) a hrubší (slepencovo-pískovcový) vývoj.

Belovežské vrstvy pocházejí rovněž z paleocénu až ze středního eocénu a litologicky se především jedná o pestré jílovce s lávkami křemito-vápnitých pískovců. Paleogenní slepence se vyskytují v ojedinělých polohách ve svrchních soláňských vrstvách. Geograficky jsou nejvíce roztroušeny v pruhu ve směru JZ-SV od Stupavy až po Jankovice, méně již v oblasti pramene potoka Salaška. Slepence se v sedimentech nacházejí na bázi pískovcových lavic.

Neogenní sedimenty Vídeňské pánve jsou ve zkoumané oblasti zastoupeny především pontskými pestrými jíly. Pouze ostrůvkovitě se nacházejí levantské (svrchní pliocén) štěrky a písky. Ostrůvkovitě se SV od Modré nalézají levantské štěrky a písky.

Pleistocenní sedimenty jsou podél vodních toků zastoupeny fluviálními holocenními uloženinami. Ve většině případech jde o zrnitostně různorodý materiál (jílovitohlinitý až hlinitopísčitý) s obsahem štěrku - nivy Salašky, Zlechovského potoka, Dlouhé řeky i Kyjovky. Ve směru toku nabývají širších a mocnějších poloh (maximálně do 2 m). Omezeně se na okrajích niv vyskytují proluviální (náplavové) písčité štěrky středního až starého pleistocénu. Na prudkých svazích Chřibů je možné nalézt i deluviální (svahové) sedimenty (např. JZ od obce Salaška). Nejčastějšími sedimenty čtvrtohor na zkoumaném území jsou však eolické sedimenty - spraše a sprašové hlíny. Jejich výskyt je omezen především na jihovýchodní oblast území ve Vídeňské pánvi. Velké polohy spraší a sprašových hlín (bezvápnité) je tedy možné najít kolem Buchlovic,  Velehradu a  Modré.
3.4	Nerostné suroviny
V současné době nejsou na zkoumané ploše žádná významná aktivní ložiska nerostných surovin. Tři ložiska jsou již opuštěná (Buchlovice - cihlářská surovina, Salaš 
a Staré Hutě - stavební kámen) a pouze v ložisku Buchlovice (u hradu) existovala nevýznamná a nepravidelná těžba stavebního kamene pro místní potřebu.
3.4.1	Evidovaná ložiska
BUCHLOVICE (č.l. 3 187 300)
Jde o ložisko cihlářských surovin. Rozloha činí 35,78 ha a nachází se asi 1,3 km VJV od obce na levé straně silnice do Zlechova.
Kvartérní sedimenty tvoří souvislý pokryv a jsou zastoupeny sprašemi a sprašovými hlínami o mocnosti 5-13 m. Obsah CaCO3 je velmi vysoký a znehodnocuje kvalitu ložiska. Lepší využitelnost mají proto sprašové hlíny, z nichž je možné vyrábět pálené cihly. Spraš je možné použít pouze ve směsi s neogenními jíly.
Neogenní sedimenty jsou zastoupeny prachovitopísčitými jíly s 0,2-2,4 m mocnými vložkami písků. Tyto sedimenty lze použít jako plastické korekce.
Potenciálními místy střetů využití evidovaných ložisek by mohlo v těchto lokalitách představovat elektrické vedení, vodovod a čerpací stanice JmVaK a dále také bonitní zemědělská půda s melioracemi, případně také poloha v trase VT plynovodu.
3.4.2	Nebilancovaná ložiska
BUCHLOVICE (č.l. 5 116 500)
Jde o ložisko stavebního kamene račanské jednotky magurského flyše, které se na ploše 0,7 ha nachází asi 600 m ZJZ od hradu Buchlov při pravé straně silnice do Starých Hutí. Litologicky se zde střídají vápnité pískovce s polohami jílovců, svrchní část je tvořena nevápnitými arkózovými slepenci.

Samotná ložisková výplň je tvořena modrošedými, drobně až středně zrnitými vápnitými pískovci (místy velmi navětralé) s nízkými hodnotami pevnosti po zmrazení. Jsou vhodné pouze pro silniční účely jako podsypový materiál.

Ložisko bylo těženo příležitostně v malém rozsahu v povrchovém stěnovém lomu pro místní účely. Hydrogeologické poměry jsou jednoduché.

SALAŠ (č.l. 5 116 600)
Jedná se o ložisko stavebního kamene račanské jednotky magurského flyše, jež se nalézá 1,3 km VSV od Kamenného kopce (495 m), u lesní cesty z hájovny Vápenka do Bunče. Ložisková výplň je tvořena modrošedými a žlutohnědými, jemně až středně zrnitými křemennými pískovci. Surovina je vhodná jen pro výrobu lomového kamene.

Těžba na ložisku existovala ve 30. letech a to ve dvou povrchových, stěnových lomech. Materiál byl používán příležitostně pro místní účely, takže těžba nemá rozsáhlý charakter. Hydrogeologické poměry na ložisku jsou jednoduché.

STARÉ HUTĚ (č.l. 5 116 700)
Ložisko stavebního kamene račanské jednotky magurského flyše. Nachází se 1,4 km ZSZ od obce, blízko lesní cesty. Výplň tvoří modrošedé a žlutohnědé, převážně hrubozrnné, křemenné pískovce a drobnozrnné slepence. Hornina je rozpukána do bloků o velikosti 0,5 - 2,0 m3. Surovina je vhodná jen pro výrobu lomového kamene, v omezené míře i pro výrobu hrubého drceného kameniva.

Těžba kamene byla prováděna především v minulosti a to pouze v omezené míře pro místní účely. Hydrogeologické poměry na ložisku jsou jednoduché.
3.4.3	Prognózní ložiska
VELEHRAD (č.l. 9 107 500)
Prognózní zdroj cihlářských surovin, který se o celkové rozloze 654,66 ha nalézá na dvou lokalitách (mezi obcí a Modrou a západně od obce). Výplň je tvořena jednak kvartérními sprašemi, které dosahují maximální mocnosti 20 m (na štěrkopískové terase), a jednak neogenními jíly a písčitými jíly, které lze použít jako plastická příměs.

Spraše je možné použít pro výrobu plných cihel a ve směsi s neogenními jíly i pro výrobu mnohoděravých výrobků. Střet zájmů představuje elektrické vedení.
3.5	Minerální vody
Mezi nejvýznamnější lokality, kde se využívají podzemní minerální vody, patří Buchlovice. Sirovodíkové lázně se zde nazývají Smrďavka (od roku 1580, za Rakouska-Uherska též jako Leopoldov) a nacházejí se asi 50 m od vývěrů v údolí západně od obce v nadmořské výšce 240 metrů. Sirovodíková voda u Buchlovic je využívána již od 16. století. Používá se na koupele proti revmatismu a také na kožní nemoci., zvažuje se i využití termální vody v k.ú. Osvětimany, rovněž v lázeňství.
 
Minerální voda vyvěrá při západním úpatí svahu údolí Dlouhé řeky ze zlínských vrstev (střední až svrchní eocén) račanské jednotky magurského flyše. K výstupu vody dochází po puklinách a samotný koloběh má pravděpodobně mělký dosah.

Vydatnost hlavního pramene byla podle měření v roce 1971 kolem 12 l.min-1, teplota se pohybovala kolem 90C. Z chemického hlediska (podle normy ČSN 868000) jde o vodu sirnou, prostou, hydrouhličitanosodnou, studenou, hypotonickou.

Kromě podzemní vody v lázních Smrďavka byly v minulosti provedeny chemické rozbory i v dalších zdrojích vod (přirozených i z vrtů). Základní informace o chemických a fyzikálních vlastnostech podzemních vod ve dvou místech zkoumané oblasti jsou následující:

Břestek (JV část území)
Odběr byl proveden v roce 1959 ze studánky asi 70 m od místního hostince v nadmořské výšce 256 m. Vydatnost pramene byla velmi malá, teplota vody 11oC, pH 7,6 (neutrální reakce), obsah H2S 10 mg.l-1. Podle chemismu jde o vodu hydrouhličitanosodnou.

Salaš (SV část území)
Odběr byl proveden v roce 1959 a 1972 ze studánky asi 1 km od východního okraje obce 
a asi 30 m jižně od pravé větve přítoku potoka Salaška. Vydatnost pramene je asi 
1,2 l.min-1, teplota 9,5oC, pH 8,1 (slabě alkalická). Podle chemismu jde o vodu hydrouhličitanovápenatou.
3.6	Půdy
3.6.1	Pedologická charakteristika
Rozdílné půdotvorné substráty a značná členitost terénu se podílely na vzniku pestré mozaiky půdních druhů a zrnitostních typů. V údolních nivách všech větších potoků se usadily nivní sedimenty nevápnitých materiálů. Na nich se vyvinuly v horních částech toků nivní půdy glejové (NPG), které jsou sezónně zamokřené spodní vodou. Ve středních úsecích (jižně od Tupes, jižně od Velehradu a Modré a od obce Jalubí) vznikly nivní půdy (NP) s příznivými vláhovými poměry. Podél horního toku Dlouhé řeky vznikly místy glejové půdy (GP), těžké, většinou trvale zamokřené.

Nejúrodnější půdy vznikly na spraších, jejichž silné vrstvy tvoří půdotvorný substrát celé jihovýchodní části řešeného území (tj. k. ú. ------, Modrá, Velehrad, Tupesy a jihovýchodního okraje k. ú. Buchlovice a Břestek), na východě jsou střídány a místy překryty kyselými svahovinami. Na těchto substrátech se vyvinuly hnědozemě (HM), na svazích hnědozemě smyté.

Horniny karpatského flyše slabě alkalické (ojediněle silně alkalické) tvoří půdotvorný substrát rozhodující části řešeného území na němž se vyvinuly hnědé půdy, případně hnědé půdy oglejené převážně hluboké, středně těžké, na svazích smyté. Ve vyšších polohách jsou místy překryty vrstvami kyselých svahovin, na nichž vznikly ilimerizované půdy 
a ilimerizované půdy oglejené (IP, IPg) - k. ú. Salaš, severní okraj k. ú. Jalubí.
3.6.2	Přehled půd podle katastrů
Buchlovice
- HP, HPg na karpatském flyši, hlinitá, příp. písčitohlinitá či jílovitohlinitá
- na svazích - HP smyté
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké - jihovýchodní část k. ú.
- NPG, sezónně zamokřené spodní vodou - údolnice Buchlovského potoka
- NP - údolnice Buchlovského potoka jižně od obce

Břestek
- HP, HPg na karpatském flyši slabě vápnitém, místy silně vápnitém, hlinitá, příp. písčitohlinitá či jílovitohlinitá
- na svazích - HP smyté
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké - jihovýchodní část k. ú.
- NPG, sezónně zamokřené spodní vodou - údolnice Zlechovského potoka a jeho levého přítoku
NP - údolnice Zlechovského potoka jižně od obce

medlovice

Modrá
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké - jihovýchodní část k. ú.
- NPG, sezónně zamokřená spodní vodou - údolnice levého přítoku Salašky

Osvětimany
- NPG, sezónně zamokřená spodní vodou - údolnice Hruškovice a Klimentského potoka
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké
- HP, HPg na karpatském flyši, hlinitá, příp. písčitohlinitá či jílovitohlinitá

Salaš
- HP, HPg na karpatském flyši slabě vápnitém, převážně písčitohlinité a hlinité, méně písčitohlinité, se slabě stěrkovitou spodinou - na většině k. ú.
- na svazích - HP smyté
- IP smyté na karpatském flyši překrytém kyselými svahovinami -  nejvyšší polohy, severní okraj k. ú.
- NPG, sezónně zamokřené spodní vodou - údolní niva Salašky

Staré Hutě
HP, HPg na karpatském flyši slabě vápnitém, převážně těžké, slabě stěrkovité, se sklonem 
k občasnému zamokření
- na svazích - HP smyté
- NPG, sezónně zamokřené spodní vodou - údolní niva Kyjovky

Stříbrnice
- NPG, sezónně zamokřená spodní vodou - údolnice Medlovického potoka
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké
- HP, HPg na karpatském flyši, hlinitá, příp. písčitohlinitá či jílovitohlinitá

Stupava
HP, HPg na karpatském flyši slabě vápnitém, převážně těžké, slabě stěrkovité, se sklonem 
k občasnému zamokření
- na svazích - HP smyté
- v trati Zikmundov - HPg, těžké jílovitohlinité až jílovité
- NPG, sezónně zamokřené spodní vodou - údolní niva Kyjovky

TUPESY

Velehrad
- HM, na svazích smyté, na spraši, převážně středně těžké - jihovýchodní část k. ú.
- NPG, sezónně zamokřená spodní vodou - údolnice Salašky

Hostějov

zLECHOV

Vysvětlivky zkratek:
HP	hnědé půdy
HPg	hnědé půdy oglejené
NP	nivní půdy
NPG 	nivní půdy glejové 
IP	ilimerizované půdy
HM	hnědozemě

3.6.3	Eroze půdy, devastace
Velkým problémem zemědělsky využívaných ploch zůstává eroze půdy. Velké bloky orné půdy spolu s dlouhými svahy umožňují odnos svrchních půdních horizontů. Půdní sedimenty se hromadí ve dnech údol,  kde často způsobují zabahnění a zanášení koryt vodních toků. Pokud se vyskytnou přívalové srážky ve vhodném období, proudy vody a bahna napáchají značné škody i na budovách a zařízení v obcích. Tento problém je možno řešit jedině změnou struktury krajiny,  úpravou osevních postupů, revitalizací vodních toků.

V lesních porostech se eroze půdy projevuje nejvíce na přibližovacích linkách a vývozních nezpevněných cestách. To je možno řešit úpravou cest a dodržováním všech zásad hospodaření. Při extrémních srážkách však ani lesní porosty nemohou v krátkém časovém úseku zadržet velké množství vody, které pak způsobí povodňovou vlnu na celém toku. Zde je velmi důležitý stav koryta a dostatečný prostor k rozlití vody. Špatně provedená technická řešení nebyla úspěšná, viz destrukce drátokamenných přehrážek a stupňů na Zlechovském potoce uvnitř Chřibů. Osvědčilo se vybudování několika retenčních nádrží na Modřanském potoku  (zpomalení povodňové vlny – 1990, 1997 a 1999). Také snížení  povolené velikosti holé seče ze 3 ha na 1 ha (nový zákon o lesích 289/95 Sb.), tzn. jemnější způsob hospodaření v lesích snižuje nebezpečí vzniku povodňové vlny a tím i povodní.     
3.7	Klimatické podmínky
3.7.1	Obecná charakteristika
Oblast Chřibů má charakter členité vrchoviny s úzkými rozvodnými hřbety, často se skalními útvary a s hlubokými údolími vodních toků. Spolu s velkým převýšením (cca 390 m na vzdálenost asi 12,5 km) výrazně modifikuje makroklimatické poměry střední Moravy. Pro objektivní kvantifikaci této modifikace však není k dispozici dostatečná síť topoklimatických stanic. Účelová měření, prováděná v zájmové oblasti katedrou geografie přírodovědecké fakulty MU v Brně v letech 1987 až 1988, jsou průběžně analyzována. Z hlediska makroklimatického představuje VÚC Chřiby nejchladnější část Středomoravských Karpat, když jej ve vrcholových partiích (kolem 500 m n. m.) reprezentuje mírně teplá klimatická oblast MT 9 (podle Quitt, E; 1971) s průměrnými teplotami vzduchu od -40 C (v lednu) do 17 - 180 C (v červenci). Vzhledem ke své poloze uprostřed moravských úvalů je tato vrcholová partie Chřibů výrazně teplejší než oblasti stejných nadmořských výšek v Českomoravské vrchovině. Podstatná část řešeného území, zaujímaná mírně teplou oblastí MT 11, je oproti oblasti MT 9 v zimním a v jarním období teplejší. Okrajově ve své jihovýchodní a východní části patří zájmové území k teplé oblasti T 2.
3.7.2	Klimatické údaje
Nejbližšími klimatickými stanicemi, kde se provádí měření teploty vzduchu a množství srážek, jsou Buchlovice a Polešovice (mimo řešené území). Bohužel je nutné konstatovat, že pro oblast obcí Stupava, Staré Hutě a Salaš uvedené hodnoty příliš neodpovídají, neboť se tyto obce nacházejí ve vyšších nadmořských výškách a především v sevřeném údolí Chřibů. Přesto však je možné považovat získané klimatické údaje za relevantní.

Buchlovice (266 m n. m.) 
Roční průměr: 8,2 oC
Vegetační průměr: 14,7 oC

Polešovice (205 m n.m.)
Roční průměr: 9,1 oC
Vegetační průměr: 15,5 oC
                                                                 
Průměrné roční teploty se v obou místech (Buchlovice, Polešovice) příliš neliší (přímá vzdálenost cca 6 km), neboť rozdíl činí pouze 0,9oC. Podobný rozdíl je patrný i mezi průměrnými teplotami ve vegetačním období (je ještě menší - 0,8oC).

Úhrn srážek (mm) za období 1901 - 1950
Buchlovice (266 m n.m.) 
Roční úhrn srážek: 628 mm
Vegetační úhrn srážek: 375 mm                                                                 

Polešovice (205 m n.m.)
Roční úhrn srážek: 580 mm
Vegetační úhrn srážek: 363 mm

Z úhrnu srážek je patrné, že okolí Buchlovic je na srážky o 50 mm za rok bohatší oproti Polešovicím. Rozdíl ve vegetačním období není již tak veliký (12 mm). 
U obcí, které se nacházejí v centrální části Chřibů, je možné předpokládat vyšší množství srážek a naopak nižší průměrné teploty než udávají Buchlovice.
3.7.3	Klimatické charakteristiky
Z údajů o teplotách a úhrnech srážek se zjišťují některé základní klimatické charakteristiky.

1) Langův dešťový faktor Df = S : t
 S - průměrný roční úhrn srážek, t - průměrná roční teplota
 Buchlovice ................Df = 628 : 8,2 = 76,59
 Polešovice ................Df = 580 : 9,1 = 63,74

2) Klasifikace Köppen-Gregorova S° = 30 x (t + 7)
 S° - srážky, při nichž nastává sucho
 Buchlovice ................S° = 456 mm
 Polešovice ................S° = 483 mm

3) Průměrná vláhová jistota podle Mináře a = (S - S°) : t
 Buchlovice ................a = 20,98
 Polešovice ................a = 10,66

Uvedené klimatické charakteristiky jsou typické pro oblasti polních kultur s podnebím vlhkým, v okolí Buchlovic spíše přechodně vlhkým s četností suchých let 5-15% a v okolí Polešovic spíše středně až mírně suchým s četností suchých let 15-25%.

3.7.4	Rozptylové podmínky a čistota vzduchu
Oblast Chřibů je značně porostlá lesy, nezakládá na většině svého území významnější podmínky pro vznik místních teplotních inverzí vyzařováním. Výjimku tvoří některá údolí v jihovýchodním a východním podhůří Stupavské vrchoviny.

Reliéf terénu je velmi členitý, a proto jsou místně i časově, v závislosti na dané makrosynoptické situaci, výrazné rozdíly v intenzitě provětrávání jednotlivých obcí. 
V průměru lze konstatovat (Quitt, E., 1984) velmi slabé až nedostatečné provětrávání obcí Stupava a Staré Hutě a velmi slabé až slabé provětrávání obce Salaš. Obce ležící 
v podhůří Stupavské vrchoviny a v úvalu nejsou provětrávány dobře.

Značné převýšení Chřibů nad okolními úvaly příznivě ovlivňuje mohutnost orografické turbulence a spolu s vertikální členitostí krajiny i vznik a značnou intenzitu vírového 
a vlnového proudění. Z těchto důvodů pak celé území přispívá k výraznému rozptylu atmosférických znečištěnin dálkového původu do vyšších vrstev atmosféry. Podle údajů z let 1980 - 1989 je v zájmové oblasti znečištění ovzduší polétavým prachem menší než 25 Ţg.m-3.rok-1 a znečištění oxidem siřičitým se pohybuje kolem 20 Ţg.m-3.rok-1. Oblast je výrazným "ostrovem čistoty" v trojúhelníku nejzávažnějších znečišťovatelů ovzduší nadregionálního charakteru, a to tepláren a výtopen v Brně, tepláren v Otrokovicích a ve Zlíně a elektrárny (spolu se závody Sloko a Sigma) v Hodoníně. Toto dálkové znečištění z logiky věci postihuje právě vrcholové partie VÚC Chřiby, jež jsou otevřené větrům všech směrů. Naopak v hlubokých údolích Chřibů se často vytvářejí jen velmi malé možnosti pro rozptyl znečištěnin místního původu. Vzhledem k tomu, že se v regionu nachází jen drobná výroba a převažuje vyjížďka za prací, resp. intenzivní zemědělská výroba, je kromě posledně jmenované, jediným místním zdrojem znečištění ovzduší lokální topení. K místnímu obyvatelstvu se vzhledem k vysoké rekreační atraktivitě regionu sezónně řadí i uživatelé objektů individuální chatové rekreace.
3.8	Biogeografické podmínky 
3.8.1	Biogeografická charakteristika
Zájmové území leží při západním okraji západokarpatské biogeografické podprovincie v blízkosti styku s panonskou provincií. Regionálně fytogeografické členění ČR (BÚ ČSAV 1987) řadí území Chřibů do fytogeografického obvodu Karpatské mezofytikum, jejichž jižní úpatí a navazující Kyjovskou pahorkatinu již do Panonského termofytika. Zoogeograficky převážná část území přísluší do provincie listnatých lesů (přechodné zóny mezi českým a podkarpatským úsekem), jižní část zasahuje do panonského úseku stepí.

Rekonstrukční geobotanická mapa, list Gottwaldov, Žilina (R.Neuhausl a kol.1972) diferencuje území do dubo-habrových hájů (Carpinion betuli) a květnatých bučin (eu-Fagion). Omezený výskyt mají acidofilní doubravy (Quercion robori-petreae) a luhy a olšiny (Alno-Padion). Podstatně podrobněji lze přírodní (potenciální) biocenózy diferencovat v duchu Zlatníkovy geobiocenologické koncepce (A.Zlatník 1976) - viz kap."Biogeografická diferenciace".

Díky značné vertikální členitosti, rozdílnosti v zrnitosti, chemismu a minerální zásobenosti hornin magurského flyše, rozdílnosti mezoklimatických podmínek i hraniční geografické poloze je přirozeně se vyskytující biota Chřibů a Kyjovské pahorkatiny velmi pestrá, stýkají se zde a prolínají populace rostlin i živočichů různých geoelementů a různých nároků na vlastnosti abiotického prostředí. Celkově převládá mezofilní biota středoevropských listnatých lesů. Z druhů, které mají v ČR těžiště výskytu v Karpatech, se zde až dominantně uplatňují např.ostřice chlupatá (Carex pilosa) a hvězdnatec čemeřicový (Hacquetia epipactis), roztroušený výskyt má např.šalvěj lepkavá (Salvia glutinosa), zapalice žluťuchovitá (Isopyrum thalistroides) či pryšec mandloňovitý (Euphorbia amygdaloides).

Po jižních svazích vystupují některé teplomilné druhy až na vrcholové hřebeny - z dřevin např.dřín (Cornus mas) či jeřáb břek (Sorbus torminalis), z bylin např.tolita lékařská (Cynanchum vincetoxicum), kamejka modronachová (Lithospermum purpureo-coeruleum) aj. Edaficky podmíněný (vápnitý flyš) je ojedinělý výskyt výrazně xerotermofilních fytocenoz na lesostepních polankách vrcholového hřbetu Chřibů. Výskyt dalších xerotermofytů je zde zřejmě xerotermním reliktem z dob před šířením buku. Naopak druhy vyšších poloh jsou v zájmovém území vyjímečné a vyskytují se především v inverzních údolích - např. devětsil bílý (Petasites albus).

Z hlediska nároků na minerální zásobenost a vlhkostní režim substrátu zde převládají středně náročné druhy - např.mařinka vonná (Asperula odorata), kyčelnice cibulkonosná (Dentaria bulbifera), časté jsou druhy na minerální zásobenost substrátu náročnější (eutrofněnitrofilní) - např. kyčelnice devítilistá (Dentaria enneaphyllos), bažanka vytrvalá (Mercurialis perennis), strdivka jednokvětá (Melica uniflora) aj. Ostrůvkovitě indikují minerálně chudší a kyselé podloží pískovců oligotrofně-acidofilní druhy - bika hajní (Luzula nemorosa), velmi vzácná borůvka (Vaccinium myrtillus), vřes obecný (Calluna vulgaris), kostřava ovčí (Festuca ovina), v extrémních případech i bělomech sivý (Leucobryum glaucum). Specifikem Chřibů jsou maloplošné mokřady v místech sesuvů a svahových pramenišť, na nichž zpravidla dominuje bezkolenec modrý (Molinia coerulea).

Druhově bohatá je i fauna zájmového území, v níž obdobně jako u rostlin převládají druhy vázané na různé typy listnatého lesa. Z ptáků jsou to především datlovití - datel černý (Dryocopus martius) aj. a lejsci (Muscicapa albicollis, Muscicapa parva), ze vzácnějších dravců zde hnízdí např.jestřáb lesní (Accipiter gentilis), ostříž lesní, výr velký. Druhově bohatá je entomofauna brouků - např. Carabus scheidlerii, Abax ater, Abax paralelus, Pterostychus niger, Pterostychus vulgaris, motýlů – např. jasoň dymnivkový(Parnassius mnemosyne),píďalka Boarmia arenaria, hřbetozubec severní (Odontosia sieversi), dále např. kudlanka nábožná(Mantis reliigosa), saranče modrokřídlá (Oedipoda coerulescens), vážky Cordulegaster bidentata, Cordulegaster boltoni aj. Velcí savci jsou zde zastoupeni především jelenem evropským (Cervus elaphus), prasetem divokým (Sus scrofa) pozoruhodným jevem je občasná oscilace kočky divoké (Felis silvetsris) a rysa ostrovida (Lynx lynx ) ze slovenských Karpat.
3.8.2	Biogeografická diferenciace
Území Chřibů a k nim z jihu a jihovýchodu přiléhajících pahorkatin přísluší do 1. až 4. vegetačního stupně. V zájmovém území se vyskytují společenstva 2. až 4. vegetačního stupně (vs). 

Společenstva 2. bukodubového vegetačního stupně zaujímají souvislý pás v nižších částech území (do nadm. výšky cca 300 m),po slunných svahových hřbetech vystupují místy i do vyšších poloh.

Společenstva 3. dubobukového vegetačního stupně jsou v zájmovém území nejrozšířenější (více jak 60% území), zatímco biocenozy 4. bukového vegetačního stupně se souvisleji vyskytují jen na severních svazích vyšších poloh a v údolních zářezech. 

Pro Chřiby je charakteristická inverze vegetační stupňovitosti.Teplomilnější společenstva 2. bukodubového vs vystupují místy do vyšších nadmořských výšek, kdežto chladnomilnější biocenózy 4. bukového vs se nacházejí v nižších polohách zastíněných 
a vlhčích údolních zářezů.

Podle minerální zásobenosti a kyselosti substrátu lze na něho vázané biocenozy diferenciovat do trofických řad. V zájmovém území výrazně převládají biocenózy mezotrofní řady B, časté jsou segmenty nitrofilně-mezotrofní meziřady B/C až nitrofilní řady C. Na vápnitém flyši a zejména na sprašových překryvech se vyskytují společenstva mezotrofně-kalcifilní meziřady B/D. Charakteristický je ostrůvkovitý výskyt společenstev oligotrofně-mezotrofní meziřady A/B až oligotrofní řady A na kyselých půdách, vzniklých na minerálně chudých hrubozrnnějších pískovcích.

Z hlediska vlhkostního režimu substrátu v území výrazně převládají biocenózy normální hydrické řady (3), časté jsou (na oglejených půdách) přechody do zamokřené řady (4), na prameništích a v potočních nivách až do mokré řady (5). Naopak na mělkých vysýchavých půdách skalnatých hřbetů se maloplošně vyskytují společenstva suché a omezené hydrické řady (1 a 2).
3.9	Povrchové a podzemní vody
Zájmové území tvoří pramennou oblast pro několik menších vodotečí, žádný větší tok do řešeného území nepřitéká.

potok Salaška pramení 4 km SZ od Salaše ve výšce 490 m n. m. a ústí zprava do Moravy ve Starém Městě v nadmořské výšce 179 m n. m. Zkoumané území opouští v nadmořské výšce 199 m n. m. Plocha celého povodí potoka činí 49,6 km2, jeho délka je 17,8 km. Po celé délce toku jde o pstruhovou oblast.

Zlechovský potok pramení u Starých Hutí v nadmořské výšce 465 m n.m. a ústí zprava do Moravy u Kostelan v nadmořské výšce 178 m n. m. Celková délka toku činí 14,2 km. Plocha celého povodí je 28,1 km2. V horní části toku pstruhové pásmo s výskytem raků.

Dlouhá řeka pramení jižně od Starých Hutí ve výšce 435 m n. m. a ústí zprava do starého ramena Moravy u Nedakonic ve výšce 175 m n. m. Celá plocha povodí je 58,4 km2 
a délka 18,8 km. Na potoku je jižně od Buchlovic postavena malá vodní nádrž.
Všechny výše uvedené větší vodoteče pramení přibližně ve stejných nadmořských výškách (435 až 490 m), většinou tečou ve směru od SZ k JV s hojnými malými přítoky dalších potoků. Všechny se vlévají do řeky Moravy (tok II.řádu).

Řeka Kyjovka je rozdílná tím, že její pramen je ještě výše (512 m n. m., jižní svahy Vlčáku), směr toku je spíše opačný a horní tok protéká spíše mísovitým údolím než ostře zaříznutým ve tvaru V. Vlévá se zleva do Dyje u státní hranice ČR a Rakouska, takže celková délka toku činí až 86,7 km. Celý tok Kyjovky je vyhlášen v z.ú. jako pstruhová oblast.

Asi 3 km od hranice zájmového území se nachází z roku 1959 vodní nádrž Koryčany 
s plochou 35,3 ha a výškou hráze 32,2 m. Hlavní účel nádrže je retenční a zásobní (zdroj pitné vody).

Dalšími významnými vodními zdroji v zájmovém území jsou vodní nádrže.
•	Osvětimanská vodní nádrž (Březina), v katastru obce Osvětimany
•	vodní nádrž Nad Sovínem, v katastru obce Buchlovice 
Vodní nádrže jsou využívány zejména pro rekreaci i rybaření. 

V zájmovém území je také možno pozorovat velmi pozitivní jev - obnovu a budování rybníků  a retenčních nádrží (LČR – Vildakr I a Vildakr II v k.ú. Buchlovice) v některých katastrech obcí, například:
•	Modrá (9nových rybníků jako ochrana proti povodním a vytvoření klimatu obce, 4z nich jsou rybochovné s možností koupání)
•	Velehrad (3ha-)
•	Břestek (řeší se problémy s vlastnickými vztahy)
•	Osvětimany v přípravné fázi
•	Stříbrnice (rybník ve výstavbě)
•	Salaš, Stupava

Budování a obnova rybníků má v současné době kromě významu hospodářského (chovu ryb), významu rekreačního, zejména plnit význam protipovodňový. V dřívějším období často docházelo vlivem špatné struktury krajiny a přívalových dešťů k záplavám právě v místech středních toků řek a potoků.

Seznam vodních ploch a toků dle jednotlivých obcí mikroregionu: DOPLNIT
Obec	Vodní tok	Vodní nádrž, rybník	
Břestek	•	Zlechovský potok 
•	potok na Chabaních	•	v katastru se nachází několik studánek
•	návrh na vybudování 
3 záchytných nádrží
•	studánky	
Buchlovice	•	Buchlovický potok
•	Dlouhá řeka
•	Zámecký potok	•	vodní nádrž Nad Sovínem
•	retenční nádrže Pila, Vildakr a Pod Šanderkou	
Modrá	•	Modranský potok
•	potok Salaška	•	9 rybníků - 3 z nich rybochovné (6 ha vodních ploch)	
Osvětimany	•	tři potoky, které se stékají v největší - Hruškovice	•	vodní nádrž Osvětimany (Březina), postavena za účelem závlah zemědělských ploch - nikdy pro tento účel nesloužila
(pro celé území zpracován územní směrný plán, 1999)
•	koupaliště (2 bazény)	
Salaš	•	potok Salaška
•	Bunčovský potok	•	rybník
•	požární nádrž	
Staré Hutě	•	řeka Kyjovka	•	požární nádrž	
Stříbrnice	•	Medlovický potok 	•	rybník (ve výstavbě)	
Stupava	•	řeka Kyjovka		
Velehrad
	•	potok Salaška	•	Konventní louky (mokřad)
•	rybníky	
Medlovice                             mokŘAD
3.9.1	Hodnocení kvality povrchových i podzemních vod
Zásobování pitnou vodou je převážně řešeno z místních zdrojů – prameniště s jímacím zařízením v lesních porostech u Osvětiman a Salaše. Zdroj 0světimany slouží k zásobování pitnou vodu pro své nejbližší okolí (2/3 katastru obce je v pásmu ochrany zdrojů pitné vody). Vodní zdroj Salaš umožňuje zásobování širšího území – Buchlovice, Břestek, Salaš, Modrá, Velehrad. 

Kvalita obou zdrojů je velmi dobrá bez jakýchkoliv úprav, mimo dezinfekci. Jímací území je v lesních porostech, kde při dodržování všech zásad hospodaření v lese nejsou vážná rizika znehodnocení zdrojů. Povodí Kyjovky na k. ú. Staré Hutě a Stupava je zdrojovou oblastí vodárenské nádrže Koryčany. Rizikem znečištění jsou  především splaškové 
a kanalizační vody z obou obcí. Vážným rizikem je provoz na silnici I/50 v uvedeném prostoru.

Podzemní vody (mimo výše uvedené jímací zařízení) mají malou vydatnost. Jsou to především puklinové a vrstevné zdroje. Jejich vydatnost často kolísá během roku. Význam pro zásobování obyvatelstva mají podzemní vody pouze v obcích Stupava a  St. Hutě. Podzemní vody v oblastech budovaných neogenními sedimenty s překryvy spraší jsou velmi často kontaminovány látkami pocházejícími ze zemědělské výroby a organickým znečištěním. 

V Chřibech a na jejich okrajích je řada pramenů a studánek. Část z nich byly sledována Hydrometeorologickým ústavem. Některé jsou upraveny.
Mikrobielně je kvalita vod ze studánek špatná. ČSN pro pitnou vodu splňují pouze tyto studánky: Lví hlavy, Šanderka, Kamenná studánka v Holém kopci.

Kvalita vody v povrchových tocích je rozdílná podle úseků vodních toků. Horní úseky toků a pramenné úseky v Chřibech a na jejich okrajích mají velmi dobrou kvalitu a slouží převážně jako chovná pstruhová pásma a pstruhové vody. Úseky toků protékající intenzivně zemědělsky užívanou krajinou mají velmi často upravené koryto s narušeným nebo zničeným břehovým porostem. Voda je eutrofizována a znečištěna látkami splachovanými ze zemědělských ploch. Nejvíce znečištěné jsou především úseky vodních toků procházející obcemi a úseky pod zástavbou sídel. Koryta jsou značně upravena, velmi často bez břehového porostu. Do vodních toků odtéká řada splaškových vod. Situace se postupně lepší s budováním ČOV. Limitujícím faktorem je však značně poškozená samočistící schopnost v těchto úsecích. Výrazné znečištění vody se zde projevuje zejména v letních měsících při nízkých průtocích.  

V posledním období je díky citlivému přístupu obcí a respektování zásad ekologizace krajiny v některých katastrech obcí výrazně zlepšována kvalita vody v tocích. Hlavním důvodem tohoto pozitivního vývoje je postupné napojování obcí na ČOV a následná zlepšená kvalita vody (např. Buchlovice - obnova pstruhové vody Buchlovického a zámeckého potoka, rovněž pozitivní vliv i díky ČOV Osvětimany.). Pozitivním jevem, který dále významně ovlivňuje kvalitu vody v tocích, je také budování kaskád rybníků a vodních nádrží na tocích (např. Velehrad, Modrá). Tyto by dále v budoucnu mohly sehrát významnou úlohu i při změně orientace regionu (obcí) na alternativní způsoby čištění odpadních vod - kořenové čistírny. Příprava ČOV – Zlechov , Tupesy, Břestek
3.10	Ochrana přírody a krajiny
Ochrana přírody a krajiny je uskutečňována v rámci řešeného území především vymezením hranic Přírodního parku Chřiby (vyhlášen 25. 4. 2000) a Stříbrnické paseky, kde by plošně měl být chráněn nejen genofond přírody, ale byla by zabezpečena i ekologická stabilizace krajiny a byl by udržen dochovalý krajinný ráz. 

Mimo tento specifický přístup k ochraně přírody a krajiny je dále uplatněna územní ochrana navrženými i stávajícími skladebnými částmi územního systému ekologické stability, ochrana ohrožených rostlin a živočichů včetně jejich stanovišť vymezenými zvláště chráněnými územími, registrovanými i evidovanými významnými krajinnými prvky nebo kostrou ekologické stability. Dále jsou tímto způsobem chráněny dřeviny rostoucí mimo les, vybraná naleziště nerostů, případná místa paleontologických nálezů, geomorfologických a geologických jevů.

Z hlediska zvláště chráněných území je plošné zastoupení těchto území poměrně malé vzhledem k vysoké ekologické a krajinné hodnotě řešeného území jako celku. V tomto směru by možná bylo prospěšné vyvinout aktivitu, která by v odůvodněných případech připravila podmínky pro vyhlášení dalších zvláště chráněných území. I tento faktor je totiž častým motivem k návštěvě určitého území, zejména pokud je uvažováno ve vztahu k trvale udržitelnému cestovnímu ruchu a agroturistice. 

V posledním období bylo uvažováno o vyhlášení nových chráněných území v řešené oblasti - viz RŽP OkÚ Uherské Hradiště – oznámení záměru vyhlásit zvláště chráněné území dle zákona č.114/1992 Sb. o ochraně přírody a krajiny: Přírodní památka „ Máchova dolina „ – 2,51 ha, Přírodní rezervace „ Smutný žleb „ – 10 ha.

Pro dlouhodobé snahy o zachování vysoké ekologické a krajinné hodnoty území je velmi důležitý vztah obyvatel, kteří v tomto regionu žijí a vykonávají zejména hospodářskou, ale také např. urbanistickou činnost. V tomto směru jsou pro hodnocení důležité zejména tyto činnosti a aktivity:
•	lesnictví a těžba dřeva
•	zemědělská činnost
•	celkový vztah obyvatel ke krajině a ochraně přírody
•	těžba nerostných surovin - zejména povrchová
•	urbanismus obcí (zejména těch „podhorských“ s převahou rekreační funkce), včetně architektonické kvality výrobních prostor a případných průmyslových zón
•	dopravní situace - charakter a logistika silnic
•	nakládání s odpady (skládky)
•	ostatní podružné faktory

Na základě hodnocení stavu v řešeném území je možné konstatovat, že nejvýznamnější aktivity jako lesnictví a těžba dřeva, které by mohly významně poškodit hodnotu krajiny, se jeví spíše jako výrazně pro-krajinotvorné. I do budoucna však bude nutné tento trend zachovat. Také vztah místních obyvatel ke krajině se jeví z mnoha ukazatelů jako  pozitivní. Zde by však v budoucnu mohl výrazně růst většinou negativní (neutrální) postoj některých nových obyvatel - zejména chatařů a rekreantů. K činnostem, které jen minimálně (nebo jen lokálně) poškozují hodnotu krajiny patří těžba surovin a odpady. Na druhou stranu, negativní až destrukční dopady dřívější zemědělské činnosti jsou v okrajových částech mikroregionu stále dostatečně viditelné a bude třeba v budoucnu právě sem upřít pozornost obcí regionu. V některých, zejména větších obcích (např. Buchlovice) hodnotu krajiny negativně poškozuje moderní a mnohdy nevkusná výstavba rodinných domků, chat a víkendových „sídel“. Obzvlášť nebezpečná je lokalizace těchto staveb v rozptýlené zástavbě (v krajině) v blízkosti atraktivních poloh a rekreačních (odpočinkových) zón.

V rámci regionu také existují různé formy spolupráce při ochraně přírody, například velmi dobrá je spolupráce LČR, s. p., LS Buchlovice se ZO ČSOP „ Rochus „ Uherské Hradiště při budování a údržbě studánek, vyvěšování a čistění ptačích budek a značení a údržbě hranic přírodní rezervace Holý kopec a jejího okolí.
3.10.1	Vliv existence Přírodního parku Chřiby na budoucí rozvoj mikroregionu
Existence jakéhokoliv velkoplošného území v oblasti, která má vysokou ekologickou a krajinnou hodnotu a pro tuto hodnotu je také hojně navštěvována, nebo je důvodem osídlování a kladné migrace obyvatel, je vždy velmi významným pozitivním faktorem. Administrativní „statut“ je vždy pro cílovou skupinu, o které byla zmínka, důležitým garantem kvality území. Takové území má potom šanci rozvíjet významné aktivity zejména v oblasti trvale udržitelného cestovního ruchu, ekologického zemědělství nebo agroturistiky. Statut přírodního parku je velmi vhodný pro tento rozvoj, poněvadž nevyčleňuje člověka a jeho „rozumné“ aktivity z území, ale naopak mu umožňuje je přiblížit a využít. Přírodní parky, stejně jako například Chráněné krajinné oblasti, jsou dnes nejen v České republice velmi vyhledávanými oblastmi, které znamenají pro mnohé obyvatele a hlavně návštěvníky garanci zachovalé krajiny a kvalitního přírodního prostředí. Vzhledem k uvažovaným aktivitám většiny obcí mikroregionu, které by měly být směřovány v oblasti lesního hospodářství, zemědělství a výroby spíše k trvale udržitelným a ekologickým formám, by existence přírodních parků neměla nijak negativně omezovat jeho další hospodářský rozvoj.

Velká atraktivita území Přírodního parku Chřiby může mít vedle pozitivního vlivu také negativní dopad například na volně žijící zvěř, u níž se mohou projevovat stresové faktory častým rušením zvěře při velkém pohybu návštěvníků.
3.10.2	Přehled zvláště chráněných území 
Přírodní rezervace Holý kopec: 
k. ú.: Buchlovice, okr. Uherské Hradiště.
Výměra CHÚ: 92,09 ha
Hlavní předmět ochrany: ochrana lesního ekosystému - přirozená bučina karpatského typu 
s příměsí dubu (jižní svahy), skalní útvary s hradištěm kultury lužických popelnicových polí.

Přírodní památka Barborka: 
k. ú.: Buchlovice, okr. Uherské Hradiště
Výměra CHÚ: 7,96 ha
Hlavní předmět ochrany: lesní společenstva karpatských bučin na příkrých svazích 
s výchozy pískovcových skal.

Přírodní památka Ježovský lom:
k. ú.: Osvětimany, okr. Uherské Hradiště
Výměra CHÚ: O,97 ha
Hlavní předmět ochrany: ukázka zvrstvení flyšových sedimentů luhačovického souvrství.

Významnou lokalitou je i zámek (zámecká zahrada) v Buchlovicích se zahradními úpravami původně italského typu, které vznikaly současně se zámkem od počátku 18. století. Zámecká zahrada je jednou z nejvýznamnějších historických zelení v ČR, dnes přeměněnou v anglický park. Park je složen z pravidelné zahrady a přírodně krajinářského parku. Obě části jsou architektonicky velmi dobře vyřešeny. Park je také významnou sbírkou rostlin.

Pro úplnost uvádíme i přehled zvláště chráněných území, které se nacházejí v bezprostřední blízkosti řešeného území:

Přírodní rezervace Moravanské louky: 
k. ú. Moravany, okr. Hodonín
Výměra CHÚ: 4,6 ha
Hlavní předmět ochrany: komplex lučních (květnaté a podmáčené louky) a lesních společenstev karpatského typu s výskytem řady chráněných (ohrožených) druhů flóry 
a fauny.

Přírodní rezervace Záskalí: 
k. ú. Kostelany, okr. Kroměříž
Výměra CHÚ: 25,18 ha, ochranné pásmo: 6,64 ha
Hlavní předmět ochrany: ochrana skalního výtvoru a přilehlých lesních porostů reprezentující společenstva dubových bučin v Chřibech. Výskyt kruštíku modrofialového.

Přírodní rezervace Stará hráz: 
k. ú. Lískovec, okr. Kroměříž
Výměra CHÚ: 7,76 ha
Hlavní předmět ochrany: ochrana porostů reprezentující společenstva mezofilních až slabě hygrofilních listnatých hájů s výskytem vstavače bledého.

Přírodní památka Budačina: 
k. ú. Halenkovice, okr. Zlín
Výměra CHÚ: 7,3 ha, vyhl. 1.10.1991 s výměrou 0,82 ha, rozšířeno 1994 na výměru 8,0558 ha. Hlavní předmět ochrany: pískovcové skalky s jeskyněmi a navazujícím lesním porostem bučin a částečně i smrčin.

Přírodní památka Drážov:
k. ú. Divoky, okr. Kroměříž
Výměra CHÚ: O,3515 ha
Hlavní předmět ochrany: výslunná stráň s keři a s teplomilnými druhy zvláště chráněných druhů flóry (např. hořec křížatý, vstavač vojenský, zvonek klubkatý).

Přírodní památka Kamenec: 
k. ú. Zdounky, okr. Kroměříž
Výměra CHÚ: 3,00 ha
Hlavní předmět ochrany: výslunná kamenitá stráň s opuštěným lomem. Výskyt zvláště chráněných druhů flóry - jalovec obecný, vstavač kukačka, kozinec dánský, hvězdnice chlumní.

Přírodní památka Kazatelna: 
k. ú. Koryčany, okr. Kroměříž.
Výměra CHÚ: 0,040 ha
Hlavní předmět ochrany: pískovcové skalisko na hlavním hřbetu Chřibů, rozhledový bod (výška cca 8 m).

Přírodní památka Komínky: 
k. ú. Kostelany, okr. Kroměříž
Výměra ChÚ: 0,2177 ha
Hlavní předmět ochrany: geologický útvar s obnaženými skalisky karpatského flyše (nadm. výška 523 m) s doprovodnou vegetací (plavuň vidlačka, sleziník červený aj.).

Přírodní památka Kozel: 
k. ú.: Koryčany, okr. Kroměříž.
Výměra ChÚ: 0,04 ha
Hlavní předmět ochrany: skalnatý blok flyšových pískovců na hlavním hřbetu Chřibů.

Přírodní památka Včelín: 
k. ú. Cvrčovice, okr. Kroměříž
Výměra ChÚ: 2,7211 ha
Hlavní předmět ochrany: teplomilná rostlinná společenstva s výskytem zvláště chráněných druhů flóry (např. dřín obecný, vstavač nachový, vemeník dvoulistý, len žlutý).

Zaregistrovány jsou VKP
•	Skupina lip na vrchu Sv.Floriánka (1993, k. ú. Koryčany)
•	Větřák (1993, k. ú. Střílky)
•	Mokřák pod Koláčkovým mlýnem (1993, k. ú. Koryčany)
•	Nádržka (1995, k. ú. Lísky)
•	Rybníček a tůňky (1995, Lískovec)
•	Sad (1995, Chvalnov)
•	Pod panihájem (1995, Čeložnice)
•	Tůňka na Čeložnickém potoce (1995, Čeložnice)
•	Včelíny (1995, Bohuslavice)
•	V podsedcích (1995, Bohuslavice)
•	Zahrady (1995, Bohuslavice)
•	Na skalách (1995, Bohuslavice)
•	Pijavice I,II (1995, Hýsly)
•	Malé Kuče I,II,III (Hýsly)
3.10.3	Naučné stezky
Oblast Chřibů (větší část mikroregionu Buchlov) je svým krajinným a přírodním charakterem přímo předurčena pro budování naučných stezek, které významně zpestřují pobyt turistů v daném území a jsou mnohdy také konkrétním cílem jejich návštěvy. Opomenout se také nedá význam výchovně-vzdělávací v rámci obyvatel regionu.

V řešeném území se nacházejí 3 významné  naučné stezky:
1.	Spáčilova naučná stezka Chřiby
2.	Naučná stezka Fauna a flóra Chřibů
3.	Naučná stezka Modřansko
4.	Stezka porozumnění

Spáčilova naučná stezka chřiby:
Tato naučná stezka byla vybudována v roce 1984 jako první NS v Chřibech, a to na počest kvasického rodáka , učitele a milovníka Chřibů Jindřicha Spáčila. 
Cílem NS je poznání historických a přírodních zajímavostí Chřibů. NS vede vrcholovými partiemi Chřibů. 

Naučná stezka Fauna a flóra Chřibů:
Naučná stezka se nachází v blízkosti obce Modrá a byla vybudována v roce 1977 Střední zemědělskou a rodinnou školou ve Starém Městě. NS poskytuje na ČB tabulích informace 
o fauně a flóře jednotlivých typů přírodních společenstev vyskytujících se v Chřibech. 

Naučná stezka Modřansko:
Naučná stezka prochází obcí Modrá a byla vybudována obcí Modrá  a střediskem Junáků v Modré za přispění nadace Partnerství. NS má 5 zastavení. 
Výborným prvkem zapojeným do NS je rozhledna na konci obce
Stezka porozumnění

Osvětimany:
Vybudování naučné stezky je plánováno. Funguje školní naučná stezka
3.10.4	Přehled institucí a organizací spravujících chráněná území 

Název organizace	Adresa	Oblasti zájmu	
Městský úřad Uh. Hradiště, referát životního prostředí	Svatováclavská 568, 
686 01 Uherské Hradiště	Pod Krajským úřadem provádí ze zákona správu Přírodního parku Chřiby a všech maloplošných chráněných území v řešeném území	
			
ZO ČSOP 63/08 Rochus	Lechova 571, 686 01 Uherské Hradiště, K. Churý (předseda)	ekologická osvěta, pomoc při údržbě chráněných území	
 
3.11	Územní systémy ekologické stability
Z hlediska návrhu plánu ÚSES bylo již zohledněno zařazení ČR do Evropské ekologické sítě (zkráceně EECONET), jejímž hlavním cílem je vytvořit společnou územně propojenou síť k ochraně, obnově a nerušenému vývoji ekosystémů a krajin nesporného evropského významu, integrovanou s ostatními způsoby využívání území a tuto síť zabezpečit legislativně i ekonomicky. Do této evropské sítě je včleněn nadregionální biokoridor procházející územím Chřibů. 

V rámci vymezení nadregionálního a regionálního ÚSES ČR je do nadregionálních reprezentativních biocenter zařazeny pod č. 94 Buchlovské lesy - 1430 ha se společenstvy převažujících bučin s příměsí dubu a habru. Toto biocentrum reprezentuje Chřibský bioregion. 

Celá koncepce návrhu plánu ÚSES je ovlivněna stanovištními podmínkami a v nich dochovanými společenstvy Chřibského a Ždánicko-litenčického bioregionu. Nejvýznamnějšími trasami ÚSES jsou 3 nadregionální biokoridory, které reprezentují lesní společenstva zejména nejvyšších a středních poloh. Na těchto trasách je vymezeno již zmíněné nadregionální biocentrum Buchlovské lesy. V tomto biocentru dochází k rozdělení nadreginálních biokoridorů, přičemž jeden je trasován do nadregionálního biocentra Ždánický les, druhý do Drahanské vrchoviny. Regionální trasy jsou vymezeny 
a upřesněny tak, aby podchytily jak lesní, tak i lesostepní reprezentativní společenstva.

V celém území je vymezena síť skladebných částí územního systému ekologické stability místní úrovně, v převážné míře již nyní funkčních. 

Pro rozvoj CR je možné hodnotit stav ÚSESu jako velmi pozitivní. Z výsledků mnoha průzkumů vyplývá, že právě charakter krajiny často rozhoduje o návštěvě daného regionu. 
4.	
Socio-demografické podmínky
4.1	Sídla a jejich základní charakteristika, obyvatelstvo, trh práce
4.1.1	Základní všeobecná charakteristika sídlení struktury
Mikroregion Buchlov je typickou venkovskou oblastí. Typy sídelního osídlení se značně liší v oblasti podhůří Chřibů (Buchlovice, Břestek, Velehrad, Modrá, Stříbrnice, Osvětimany, Medlovice, Tupesy, Zlechov, Hostějov) a v horských oblastech (Salaš, Staré Hutě, Stupava). Zatímco v podhůří je struktura osídlení spíše koncentrovaná, v horských oblastech je spíše rozptýlená. V celém mikroregionu Buchlov se nachází mnoho chatových osad, které jsou určeny pro individuální rekreaci.   

V zájmovém území se nachází dvě místně významnější centra – Buchlovice a Velehrad. Mikroregion Buchlov je charakteristický svým krajinným rázem, který je vhodný pro rozvoj šetrné turistiky. Za základní znaky krajinného rázu mikroregionu Buchlov, lze považovat kopce horského útvaru Chřiby se svým vysokým podílem lesů, pastvin a luk v kombinaci se stále zachovalou rozptýlenou strukturou osídlení. 

Největší obcí mikroregionu je obce Buchlovice (2 448 obyvatel dle SLDB 2001). 8 obcí v mikroregionu má méně jak 1 000 obyvatel.

Velikostní kategorie obcí mikroregionu Buchlov
Velikostní skupina obce	počet obcí	podíl obyvatel	
0-199	2	2,74%	
200 – 499	3	12,21%	
500 – 999	3	21,00%	
1000 – 1999	3	40,22%	
1999 a více	1	23,84%	
celkem	12	100,00%	

Základní charakteristika mikroregionu
Rok	Počet obcí	Počet obyvatel	Rozloha v ha	Průměr na 1 obec	Hustota obyvatel na 1 km2	
				Počet ob.	Rozloha 
(v ha)		
2001	12	10 269	14 335	856	1 195	71,6	

Hustota zalidnění mikroregionu Buchlov je o polovinu nižší než je hustota obyvatel na 1 km2 u Zlínského kraje (ta činí 151 ob. na 1 km2) a také výrazně nižší než je průměr okresu Uh. Hradiště (146 ob. na 1 km2). Nejvyšší hustotu obyvatel má obce Modrá (343 ob. na 1 km2). Nejnižší hustotu obyvatel mají obce Staré Hutě, Salaš a Stupava (17, 21 a 22 ob. na km2). 

Obce vykonávají samostatnou působnost podle zákona o obcích. Zákon stanoví rovněž rozsah státní správy, kterou v přenesené působnosti vykonávají určené obecní úřady. Pověřeným úřadem s přenesenou působností státní správy pro území celého mikroregionu je Uherské Hradiště. Nezaměstnanost – Staré Hutě – nejvyšší nezaměstnanost ve Zlínském kraji.

4.1.2	Obyvatelstvo - základní charakteristika 
Mikroregion není z hlediska počtu obyvatel regionem nijak významným, spíše naopak. Celkový počet obyvatel dosahuje řádově pouze několika tisíc. Největší obcí co se týče počtu obyvatel jsou Buchlovice (2 448 obyvatel v roce 2001). Důležitým znakem je však migrace obyvatel, která je u většiny obcí pozitivní, což znamená pro mikroregion obrovskou šanci dalšího růstu. Většina obcí obdobné velikosti v ČR má spíš v poslední době opačný trend - vylidňování obyvatel do měst. Mikroregion Buchlov však v posledních letech vykazuje zcela opačný trend - přísun obyvatel, a to zejména z okresního města Uherské Hradiště. Důvodem je zcela jistě dobrá dostupnost obcí mikroregionu z okresního města a charakter obcí spíše rekreačního typu. Tento typ obcí je velikým lákadlem pro bydlení zejména střední a vyšší vrstvy obyvatel (úředníci, podnikatelé), kterých je ve zdrojové oblasti (okresní město) dostatek. Tento nastoupený trend je možné prognózovat i do budoucna, pokud nedojde ke změně podmínek (atraktivit) jednotlivých obcí.
Z hlediska trhu práce je mikroregion jako celek charakteristický relativně malou mírou nezaměstnanosti a dále také vysokou dojížďkou do zaměstnání, zejména z malých obcí. Vyjížďka je kromě do Buchlovic realizována nejčastěji do okresního města (Uherské Hradiště), dále pak do Starého Města, Koryčan, Kunovic a také do Zlína.

Souhrnná data k roku 1991: DOPLNIT
Obec	Výměra /ha/	Počet obyv. 1980	Počet obyv. 1991	Růst obyv. 1980-91 /%/	Věková skup. r. 1991 - před-produk-tivní 	/%/	Věková skup. r. 1991 - produk-tivní 	/%/ 	Věková skup.r. 1991 - popro-duktivní	/%/	
Břestek	1418	750	611	-18,5	110	18,0	317	51,9	184	30,1	
Buchlovice	3196	2403	2369	-1,4	454	19,2	1330	56,1	585	24,7	
Modrá	186	701	649	-7,4	131	20,2	377	58,1	141	21,7	
Osvětimany	1943	871	794	-8,8	158	19,9	428	53,9	208	26,2	
Salaš	1793	365	359	-1,6	84	23,4	190	52,9	85	23,7	
Staré Hutě	737	169	120	-29,0	17	14,2	66	55,0	37	30,8	
Stříbrnice	609	515	397	-22,9	67	16,9	200	50,4	130	32,7	
Stupava	711	352	213	-39,5	23	10,8	97	45,5	93	43,7	
Velehrad	2227	1535	1623	5,7	340	20,9	1016	62,6	267	16,5	

Obec	Ekono-
micky aktivní /%/ celkem 1991	z toho ženy	Vyjíždějící /%/	Počet trvale obyd. bytů 1980	Počet trvale obyd. bytů 1991	Intenzita výstavby trv. obyd. bytů /%/	
Břestek	50,4	22,4	87,3	240	213	-11,3	
Buchlovice	48,3	22,3	65,5	729	743	1,9	
Modrá	53,5	25,9	89,9	198	187	-5,6	
Osvětimany	50,4	23,6	63,3	279	287	2,9	
Salaš	51,3	23,4	87,0	107	112	4,7	
Staré Hutě	45,8	16,7	85,5	56	41	-26,8	
Stříbrnice	46,6	20,4	88,1	179	150	-16,2	
Stupava	44,6	16,0	83,2	133	89	-33,1	
Velehrad	33,4	15,8	66,1	272	307	12,9	

4.1.3	Populační vývoj
Na území mikroregionu bydlí přes 10 tis. obyvatel. Vývoj počtu obyvatelstva na území mikroregionu byl značně kolísavý. Od roku 1961 se počet obyvatel postupně snižuje (do roku 2001 o cca. 1 600 obyvatel). V posledních letech se však pokles zastavuje – dle posledních dvou sčítání lidu domů a bytů v letech 1991 a 2001 je patrný stagnující stav obyvatel, mírný pokles.

I když z uvedeného grafu je patrný úbytek obyvatelstva na území mikroregionu, kladný migrační přírůstek dle posledních dvou sčítání lidu, domů a bytů vykazuje 8 obcí. Největší zápornou migraci obyvatel vykazuje obec Velehrad (-142 obyvatel), naopak nejvyšší kladnou migraci zaznamenali obce Břestek (87 obyv.) a Buchlovice (79 obyv.). 

Přehled vývoje obyvatel dle obcí v letech 1961 - 2001
Územní útvar	počet obyvatel	přírůstek	
 	1961	1970	1980	1991	2001	ob. 91/01	
Břestek	905	905	750	611	698	87	
Buchlovice	2226	2139	2403	2369	2448	79	
Medlovice	492	471	462	453	475	22	
Modrá	656	664	701	649	625	-24	
Osvětimany	1144	1027	871	794	833	39	
Salaš	408	428	365	359	366	7	
Staré Hutě	233	191	169	120	124	4	
Stříbrnice	870	711	515	397	413	16	
Stupava	532	474	352	213	157	-56	
Tupesy	1474	1260	1123	1074	1087	13	
Velehrad	1565	1503	1535	1623	1471	-152	
Zlechov	1384	1708	1325	1612	1572	-40	
Buchlov 	11889	11481	10571	10274	10269	-5	
okres Uh. Hradiště	140222	142121	147371	145188	144517	-671	

Důležitým demografickým ukazatelem je věkové složení populace. Pokles porodnosti v posledních letech vedl k postupnému snižování podílu předproduktivní věkové skupiny obyvatelstva (do 14 let) a k narůstání podílu obyvatelstva v produktivním věku (15 – 59 let). Podíl poproduktivní složky (60 a více let) na celkovém počtu obyvatel se však v porovnání roku 1998 a 1991  snížil. Tento vývoj nekoresponduje s vývojem okresu Uherské Hradiště a Zlínského kraje, ani s vývojem v celé ČR – všude došlo k nárůstu poproduktivní složky obyvatelstva. Viz následující tabulka: 

Věková struktura obyvatelstva podle hlavních věkových skupin v %
území	obyvatelstvo ve věku	
 	0-14	15-59	60 a více	
mikroregion Buchlov 	14,96%	63,33%	21,72%	
okres Uh. Hradiště	16,48%	64,65%	18,87%	

4.1.4	Úroveň vzdělání 
Nejserioznější informace o úrovni vzdělání poskytují sčítání lidu, která se konají v pravidelných desetiletých intervalech. Úroveň vzdělanosti se zjišťuje jako nejvyšší dokončený stupeň školního vzdělání u obyvatelstva staršího 15ti let. 

Mezi posledními dvěma sčítáními v roce 1991 a 2001 došlo v mikroregionu k výraznému snížení podílu osob se základním vzděláním (o 14,2 %), resp. došlo k výraznému zvýšení vzdělanosti obyvatel v jednotlivých obcích mikroregionu. Více než polovinu obyvatelstva staršího 15ti let se základním vzděláním měly v roce 1991 pouze 3 obce – Staré Hutě, Stříbrnice a Stupva, zatímco v roce 2001 klesl počet obyvatel v jednotlivých obcích pouze se základním vzděláním pod 38 %.  

Naopak vzrostl počet i podíl osob s učňovským, úplným středním a vysokoškolským vzděláním. Nejméně maturitu mělo v roce 2001 skoro 27 % lidí nad 15 let věku (v roce 1991 pouze 18 %). Nejvýraznější zlepšení stupně vzdělanosti Staré Hutě a Stříbrnice. Pod průměrem okresu Kroměříž s 33,2 % obyvatel majících maturitu nebo vysokoškolský diplom zaostával mikroregion o 5 %. 

V porovnání roku 2001 s rokem 1991 vzdělanost v mikroregionu za průměrem okresu stále zaostává.  

Vzdělanostní struktura obyvatelstva staršío 15 let věku v mikroregionu a okrese Uh. Hradiště v %:
OBEC	Rok	základní a neukončené vzdělání	vyučení a střední odborné bez maturity	úplné střední s maturitou	vyšší odborné a nástavbové	vysokoškolské vč. vědecké přípravy	bez vzdělání	nezjištěno	
mikroregion 	1991	39,92%	36,07%	14,85%	0,04%	3,58%	5,34%	0,19%	
Buchlov	2001 	25,75%	42,04%	18,77%	2,26%	5,59%	5,10%	0,39%	
okres	1991	37,88%	36,90%	19,29%	0,09%	5,16%	0,52%	0,16%	
Uh. Hradiště	2001	26,47%	39,98%	22,61%	2,71%	7,89%	0,64%	0,53%	

4.1.5	Bydlení, domácnosti
Domovní a bytový fond je jedním z rozhodujících faktorů životní úrovně obyvatelstva. Při posledním sčítání lidu, domů a bytů v roce 2001 měl mikroregion celkem 3527 domů a 3957 bytů, z toho bylo 80 % domů a 79 % bytů obydlených trvale. Nejnižší obydlenost byla zjištěna u obcí Stupava a Staré Hutě, naopak nejvyšší obydlenost vykazují obcí Zlechov, Velehrad a Modrá. Od roku 1980 se počet trvale obydlených domů a bytů v mikroregionu snižuje.

Podíl neobydlených objektů (domů a bytů) se při porovnání dvou posledních sčítání zvýšil. Změnou jejich využívání na rekreační chalupy by došlo k vhodnému využití stávajícího stavebního fondu, zabránilo by se jeho znehodnocování a šetřilo by se přírodní prostředí, které by tak nezatěžovala výstavba nových rekreačních objektů v jiných lokalitách.

Z hlediska jednotlivých druhů budov jsou rozhodujícím druhem rodinné domky, které tvořily přes 97,7 % trvale obydleného bytového fondu. 

Při srovnání trvale obydlených domů a bytů v jednotlivých obcích v letech 1991 a 2001 byl zaznamenán pokles trvale obydlených domů a bytů u 8 obcí. Přehled ukazuje následující tabulka.

Počty domů a bytů v obcích v mikroregionu
Územní útvar	domy	byty	
 	1991	2001	1991	2001	
Břestek	206	213	213	224	
Buchlovice	597	582	743	742	
Medlovice	132	131	138	134	
Modrá	168	173	187	200	
Osvětimany	262	260	287	290	
Salaš	104	104	112	110	
Staré Hutě	41	44	41	44	
Stříbrnice	146	138	150	150	
Stupava	87	61	89	63	
Tupesy	343	328	370	348	
Velehrad	232	248	307	301	
Zlechov	482	467	517	512	

4.1.6	Základní charakteristika jednotlivých sídel, trh práce
Břestek

Je obcí ulicového typu bez výrazné centrální části, tuto funkci plní nedostatečně prostor křížení státních silnic v obci, který svým rozšířením a urbanistickým provázáním s prostorem se zvonicí v JZ části obce může perspektivně znamenat kvalitativně příznivý koncepční rozvoj. Obec plynule přechází SZ směrem do masívu Chřibů, kde je řada rekreačně atraktivních poloh. 
Obec má funkci obytnou, zemědělskou a rekreační, která je potenciálně významná. 
Z hlediska obytných funkcí se jeví kromě dostavby stávajících ploch obce perspektivní přiblížení a výhledové propojení jižním směrem s obcí Tupesy. Výrazné rezervy pro vymezení ploch pro výrobně-podnikatelské provozy v obci nejsou s výjimkou plochy nefunkční farmy zemědělského družstva.  
Obec spáduje do Buchlovic a Uherského Hradiště. 
Severozápadně od obce se nachází osada Chabaně, v níž žije cca 80 obyvatel. Jde o osadu s roztroušenou zástavbou s obytnou a rekreační funkcí. 
Projednávání územního plánu obce trvalo 10 let a byl schválen v roce 1998 bez rekreační oblasti. V současné době je před dokončením změna územního plánu pro celou rekreační oblast s předpokládaným termínem schválení leden 2001.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999: 689 
Struktura: předproduktivní věk (18%), produktivní věk (52%), poproduktivní věk (30%)
Migrace: od roku 1991 pozitivní, cca +8 obyvatel za rok
Prognóza: nepatrný nárůst obyvatel
Rizika: velký počet osob v důchodovém věku, vytipované rozvojové plochy na bydlení ve vlastnictví fyzických osob
Možnosti: vyvážená vzdělanostní struktura, možnost vybudování obytné zóny v centrální části obce, popř. při změně legislativy minimalizování trvale neobydlených domů v obci 
a s tím spojený zásadní nárůst obyvatel

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 11% 
Dojížďka za prací: vysoký podíl dojížďky do zaměstnání, zejména do okresního města a také do Zlína 
Cíle: obecně snížení vysoké míry nezaměstnanosti
Rizika: závislost na existenci velkých podniků v kraji (Let, Svit, ZPS)
Možnosti: při realizaci projektů v oblasti cestovního ruchu podstatné snížení nezaměstnanosti a omezení dojížďky za prací

Buchlovice
Pro obec byl zpracován ÚPN SÚ, který vymezuje rezervu pro novou obytnou zástavbu západně od centra, avšak dnešním potřebám strategie řízení obce nevyhovuje v celé šíři, neobsahuje vymezení potenciálů zastavitelných ploch pro různé funkce v obci (rekreace, drobné podnikání, průmysl ...). 
Obec má funkci ubytovací, zemědělskou, výrobní a rekreační. 
K obci administrativně-správně přináležejí osady s rozptýlenou zástavbou, z nichž nejvýznamnější - Zahrady - plynule navazují SZ směrem na prakticky souvislou zástavbu obce Buchlovice. Další osadou s rozptýlenou zástavbou jsou Chrastě, SZ od osady Zahrady. Osada Újezda je prostorově oddělena tělesem silnice I/50. Lze konstatovat, že tzv. osady Chrastě a Újezda jsou pouze rozptýlenou, nekompaktní zástavbou v členité krajině podhůří Chřibů.
Vlastní obec Buchlovice je typická zejména dominantou kostela, areálem zámku 
a centrálním prostorem, charakterem se blíží prostoru městského typu. Buchlovice mají další možnosti rozvoje funkce bydlení, rekreace i průmyslově podnikatelských aktivit, pro něž je však nutno plochy vymezit. Obec Buchlovice je výrazným centrem osídlení a služeb pro západní část ostatních obcí zájmového území.
V roce 1997 byla zpracována Ing.arch. Dujkou Urbanistická studie Buchlovice-Chrastě, která zpřesňuje regulativy pro zástavbu v tomto území a navrhuje úpravy stávajících objektů tak, aby nebyl příliš porušen stávající dochovalý krajinný ráz území. 

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999: 2 450
Struktura: předproduktivní věk (18,9%), produktivní věk (56,4%), poproduktivní věk (24,7%)
Migrace: cca + 5 osob za rok
Prognóza: nárůst obyvatel z Uherského Hradiště (výstavba nových rodinných domků, vytipované plochy pro rodinnou zástavbu), do 2 let očekáván nárůst obyvatel o 100 lidí
Rizika: málo lokalit pro další rodinnou zástavbu
Možnosti: dostatečný podíl mladých lidí v obci

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 6,8% 
Dojížďka za prací: 60 -70% obyvatel dojíždí za prací, především do okresního města
Cíle: zvýšení zaměstnanosti v mimosezonním období 
Rizika: sezónní nezaměstnanost zejména v lesnictví a zemědělství a také v cestovním ruchu, nárůst nezaměstnanosti právě v zimním období
Možnosti: příznivá míra nezaměstnanosti v současné době

Medlovice

Modrá
Obec byla založena po zrušení velehradského kláštera. Rozprostírá se v údolí Modranského potoka severně (1 km) od Velehradu. Půdorysně tvoří dvojitou ulici na 
S propojenou částečně s jednostrannou zástavbou. Potok prochází středem parcel mezi oběma ulicemi. V SV části je zástavba soustředěna do malých bloků. Na SZ obec uzavírá zemědělské družstvo. Nová výstavba doplňuje volné protilehlé strany obou ulic.  Na jihu obce u příjezdu od Uherského Hradiště se nalézá území s archeoskanzenem, ubytovacími službami. Připravuje se výstavba rybářské bašty, palírnou a kaštérnou místních kořalek.

Obec plní funkci obytnou a výrobní. 
Zcela přirozeně spáduje do sousedního (1 km vzdáleného) Velehradu a do okresního města Uherské Hradiště (dopravní spojení považují občané obce za nedostatečné). Pro rozvoj obytné funkce má obec dostatečné plochy při příjezdové komunikaci z křižovatky Velehrad - Modrá.
ÚPD - zpracovává se koncept územního plánu (1993/VI) - ing.arch. Todorov, ing.arch. Klement. Připravuje se doplněk územního plánu (Terraprojekt, Ing. Horký).Schválení ÚP proběhlo v roce 1994 a v současnosti byly zapracovány 3 změny.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999:  640 
Struktura: předproduktivní věk (20,2%), produktivní věk (58.1%), poproduktivní věk (21.7%)
Migrace: pomalý růst (zdrojová oblast zejména město Uherské Hradiště)
Prognóza: další růst obyvatel, velký zájem ze strany obyvatel Uh.  Hradiště, výstavba rodinných domů
Možnosti: vysoký podíl vzdělaných lidí a vysoký podíl mladých lidí

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: nízká nezaměstnanost
Dojížďka za prací: až 70% produktivních lidí dojíždí za prací 
Cíle: zvýšení zaměstnanosti v zimním období 
Rizika: začíná se objevovat sezónní nezaměstnanost (v zimě), v roce 1999 zvýšila míru nezaměstnanosti o více jak 5%)
Možnosti: existence středních firem - možnosti pracovních míst a jejich udržení v případě dobrého hospodaření firem (např. fa Staveko - 60 lidí, kovovýroba Vlček)

Osvětimany
Obec leží v údolí potoka Hruškovice a Klimentského potoka. Vlastní obec má zřetelné odlišnosti v jednotlivých částech - centrum s charakteristickou osnovou půdorysu, roztroušená zástavba v podhůří Chřibů a ve východní části obce, poněkud chaotická zástavba podél silnice Boršice-Kyjov a nová kolonie řadových domků.  
Obec má funkci převážně ubytovací - bydlení venkovského typu.
ÚPD obce zpracováno v zjednodušené formě a bude nutná aktualizace.
V roce 1999 zpracován a schválen územní směrný plán pro oblast vodní nádrže Osvětimany

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999:  840 
Struktura: předproduktivní věk (19,9%), produktivní věk (53,9%), poproduktivní věk (26,2%)
Migrace: dříve vylidňování, nyní počet obyvatel beze změny, spíše se více obyvatel přistěhuje 
Prognóza: z hlediska migrace, bude spíše pozitivní (bude převažovat přistěhování nad vystěhováním)

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 35 lidí nezaměstnaných
Dojížďka za prací: vysoký podíl dojížďky do zaměstnání (Uherské Hradiště, Staré Město, Kyjov)
Cíle: zvýšení zaměstnanosti, více pracovních míst v obci

Salaš
Salaš je horská obec v lesích chřibského masívu se zástavbou rozptýleného charakteru. Leží 11 km od Uherského Hradiště v údolí potoka Salaška. Původně jen roztroušené chalupy tvoří poslední osadu při silnici Uherské Hradiště - Velehrad - Salaš, dál vedou pouze lesní účelové cesty.
Středem protéká potok Salaška přecházející dle terénu střídavě kolem stran silnice. Výraznou dominantu tvoří malebně umístěný kostelík s dvěma řadami topolů na úpatí zalesněného kopce.
Z hlediska obytnosti je významná dobrá interakce s okolní přírodou, provázanost obytného prostoru luk, pastvin a bývalých sadů. Malebnost prostředí přispěla ke vzniku velké chatové oblasti, která se rozkládá východně od obce a vnesla do vsi důležitou funkci rekreační.
V obci byly zaznamenány impulsy nové výstavby i rekonstrukce původních domů. 
Obec má funkci obytnou a rekreační. 
Rozvoj výrobních aktivit je výrazně omezený pro nedostatek plošného zázemí.
ÚPD - zpracován územní plán v roce 1976, Stavoprojekt Zlín, ing.arch. Vyroubalová, ing.arch. Páleník. V roce 1994 byla vypracována Urbanistická studie nahrazující koncept územního plánu obce. Tato velmi zjednodušená ÚPD je již v současné době nevyhovující 
a je nutné zpracovat regul. plán, který by udržel dosavadní rozvoj v sounáležitosti 
s krajinou. 

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999: 354 
Struktura: předproduktivní věk (16%), produktivní věk (58%), poproduktivní věk (26%)
Migrace: minimální

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 5% 
Dojížďka za prací: Velehrad, Uherské Hradiště
Cíle: snížení nezaměstnanosti v zimním období
Možnosti: příznivá míra nezaměstnanosti

Staré Hutě
Obec leží v klidném mělkém údolí horního toku Kyjovky, charakteristická rozptýlenou zástavbou podél vodoteče a souběžné obslužné komunikace, obdobně jako Stupava, má však příznivější klima. 
Obec má funkci převážně ubytovací a rekreační, spáduje zčásti do Buchlovic, zčásti do Koryčan a Kyjova (dopravní vztahy). 
Obec je perspektivní zejména pro rekreaci územně vázanou, rozvoj výrobních aktivit nemá výrazné plošné rezervy ani potenciál. ÚPD obce zpracována 1998 Ing. arch. Dujkou.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999:  122 obyvatel
Struktura: předproduktivní věk (12%), produktivní věk (52%), poproduktivní věk (36%)
Migrace: nepatrná 
Prognóza: stabilizovaný stav

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 13% 
Dojížďka za prací: téměř všichni produktivní vyjíždějí za prací mimo obec (Boršice, Buchlovice, Koryčany, Uherské Hradiště)
Cíle: nová pracovní místa ve službách (turistika)
Rizika: minimální pracovní příležitosti v obci, většina obyvatel vyjíždí za prací mimo obec

Stříbrnice
Vlastní obec je tvořena zástavbou oboustranné ulicovky s částečným dochováním původního výrazu. Na okrajích původní zástavby byla postupně realizována nová zástavba nerespektující charakter ani výškovými hladinami. Zcela odlišnou část obce představuje rozptýlená zástavba pasekářského typu na Stříbrnických pasekách. Tato zástavba, využívaná převážně k rekreaci, si zachovala z velké části původní ráz. Novější soliterní chatová zástavba již nekoresponduje s původní zástavbou. Stejně rušivě působí 
i koncentrovaná chatová zástavba v oblasti Smraďavky. 
Obec má funkci obytnou i rekreační.  
ÚPD obce zpracována 1998 Ing. arch. Dujkou.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999:  417
Struktura: předproduktivní věk (12%), produktivní věk (52%), poproduktivní věk (36%)
Migrace: minimální

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 4% (sezónní nezaměstnanost 6%)
Dojížďka za prací: dojížďka do zaměstnání (Uherské Hradiště, Boršice, Otrokovice)
Cíle: obecně snížení vysoké míry nezaměstnanosti

Stupava
Obec je charakteristická svým prorůstáním s členitým terénem údolí horního toku Kyjovky, jedná se vesměs o rozptýlenou zástavbu oboustranně podél vzájemně se proplétající vodoteče a obslužných komunikací. 
Obec má funkci převážně ubytovací s doplňkovou funkcí zemědělskou, perspektivní je její funkce rekreační. Obec nemá výrazné centrum, omezené jsou možnosti pro rozvoj výrobních funkcí. 
Obec spáduje do Buchlovic, částečně do Koryčan a Kyjova, se kterými má výhodné dopravní spojení. ÚPD obce zpracována 1998 ing. arch. Dujkou.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999:  163
Struktura: předproduktivní věk (11,6%), produktivní věk (43,6%), poproduktivní věk (44,8?%)
Migrace: nepatrná
Prognóza: stabilizovaný stav
Rizika: nejsou známa

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 1,8 % 
Dojížďka za prací: všichni v produktivním věku dojíždějí za prací do Koryčan, Kyjova, Uherského Hradiště, Boršic.
Rizika: minimální pracovní příležitosti

Tupesy

Velehrad
Původně cisterciácký klášter s rozsáhlým areálem uprostřed lesů i významné hospodářské středisko. Po zrušení kláštera vyrůstá obec Velehrad. Obec vzniká jako ulicová zástavba při cestě Uherské Hradiště - Salaš u komplexů kláštera, církevní stavby Stojanova (dnes ústavy pro mentálně postižené) a původního zemědělského dvora a díky tomuto prostorovému uspořádání se jeví jako atypická obec regionu.
Ze znovuobnovení společensko-církevního významu Velehradu jako místa ekumenických setkání církví, vyplývá nutnost rozšíření obce. Tento potenciál se skrývá v samotném středu obce, při zmíněném zemědělském dvoře. Bezprostřední návaznost na klášter a baziliku může přispět k vytvoření centrální společenské zóny.
Funkce výrobní je na Velehradě zastoupena rozsáhlým zahradnickým areálem.
ÚPN - 1993/VI, koncept ÚPN SÚ ing.arch. Todorov, ing.arch Klement.

Charakteristika obce:
Počet obyvatel v roce 1999: 1 440
Struktura: předproduktivní věk (14%), produktivní věk (68%), poproduktivní věk (18%)
Migrace: nízká
Možnosti: rozvoj zaměstnanosti v oblasti služeb (cestovní ruch)

Trh práce:
Současný stav - nezaměstnanost: 5-7% 
Dojížďka za prací: Uherské Hradiště
Cíle: zvýšení podílu pracovníků ve službách

Zlechov
4.2	Sociální a kulturní infrastruktura
4.2.1	Školství
Situace ve školství odpovídá sídelní struktuře mikroregionu, kde je převaha malých obcí, v nichž jsou zřízeny převážně jen školy mateřské nebo školy základní neúplné, s výjimkou spádových obcí. V mikroregionu funguje standardní systém spádových obcí (Velehrad, Buchlovice, Osvětimany), do kterých jsou sváženy děti z okolních menších obcí. Většina obcí měla v období cca 70. let vlastní základní školu, vlivem snižování počtu dětí v pozdějším období byly školy slučovány a došlo také ke zmíněné koncentraci tříd do větších spádových obcí. Místně jsou pak existující budovy základních škol využívány k jiným účelům. V mikroregionu jsou celkem 7 mateřských škol (Břestek, Buchlovice, Medlovice, Osvětimany, Tupesy, Velehrad, Zlechov), základní škola s nižším stupněm ve Zlechově a 4 úplné základní školy (Buchlovice, Osvětimany, Tupesy, Velehrad).

Střední ani vysoké školy v regionu nejsou zastoupeny. Ze speciálně zaměřených škol stojí jistě za zmínku „Škola vesnice v Modré“, kde jsou pořádány kromě jiného i semináře, a jiné vzdělávací akce. Umělecké školy také nejsou zastoupeny, v některých obcích (např. Buchlovice) však fungují umělecká zájmová sdružení. Do středních škol (Gymnázium, UMPRUM, zdravotní školy, SOU atd.) nejčastěji studenti dojíždějí do Uherského Hradiště nebo do Koryčan - dle spádovosti a dopravního spojení.

Specializované a odborné školy pro strategická odvětví rozvoje mikroregionu
Vzhledem k současnému, ale zejména pak s ohledem na budoucí strategické směry rozvoje mikroregionu (obcí mikroregionu) bude hrát klíčovou úlohu dostupnost odborných a specializovaných škol pro jednotlivá strategická odvětví (lesní hospodářství, tvorba krajiny a ochrana ŽP, služby v oblasti cestovního ruchu, řemesla, vinařství atd.). V tomto směru je pozice mikroregionu velmi dobrá, neboť v těsné blízkosti (možnost denního dojíždění) je okresní město Uherské Hradiště s poměrně kvalitní nabídkou všeobecných i odborných škol. Část mikroregionu, která je více spádová do Koryčan, zde také najde některé odborné školy využitelné pro budoucí rozvoj mikroregionu. Z pohledu vysokého školství, případně specializovaného středního školství, je významná relativně dobrá dostupnost města Brna a města Zlín.

Škola vesnice v Modré je významným vzdělávacím prostředkem využitelným pro zvýšení povědomí místních obyvatel o trvale udržitelném rozvoji, jehož praktická realizace je stěžejním krokem v rámci zpracovávané strategie rozvoje. Škola by také mohla sehrát významnou úlohu v rámci „přílivu mozků“ do celého regionu. Pořádání školení a vzdělávacích aktivit, včetně řešení „pilotních“ projektů na území regionu, může pomoci v prosazování zájmů regionu a k jeho celkové propagaci.
4.2.2	Zdravotnictví a sociální péče
Zdravotní péče obyvatel je zajištěna především v okresním městě Uherské Hradiště, kde jsou k dispozici lůžková i ambulantní péče včetně specializovaných pracovišť. Komplexní služby zde zajišťuje Nemocnice s poliklinikou. Dopravní a záchranná služba je zajišťována také z okresního města. Obce v severozápadní části mikroregionu využívají více dopravně dostupnější zdravotní péče v Koryčanech nebo Kyjově. Ve spádových obcích (Buchlovice, Osvětimany) fungují zdravotní střediska s ordinacemi praktických i některých odborných lékařů. Praktický lékař ordinuje také v obci Modrá. V těchto obcích jsou také umístěny ordinace zubních lékařů. V některých obcích ordinují praktičtí lékaři 1x týdně (např. Stupava), případně 1xměsíčně (Staré Hutě) .

Lékárenská péče je kromě okresního města zajišťována i lékárnami v Buchlovicích, Osvětimanech (výstavba) a Velehradu.

Hygienická služba je pro celý okres, tedy i pro mikroregion, zabezpečována Okresní hygienickou stanicí v Uherském Hradišti.  V současné době se jeví síť zařízení vzhledem k velikosti obcí i celého mikroregionu jako dostačující. Z hlediska záchranné služby a akutních případů mohou sehrát negativní roli některé odlehlé části obcí, zejména s rekreačním využitím, a také místy nekvalitní a náročná silniční síť, což může velmi negativně ovlivnit včasnost zásahů rychlé zdravotnické pomoci. V tomto směru by jistě bylo žádoucí uvažovat o napojení na leteckou záchrannou službu, zvláště pro zásahy v hornatých méně přístupných úsecích, kde je však poměrně velká koncentrace turistů (cykloturistů) s rizikem úrazů.

Nemocnice s poliklinikou v Uherském Hradišti zajišťuje péči v těchto oborech:
ARO 	biochemické oddělení  dětské oddělení  gynekologie  hematologie  chirurgie  infekční oddělení   interní oddělení  kožní oddělení  mikrobiologie  neurologické oddělení  nukleární medicína  oddělení dlouhodobě nemocných  oční oddělení  onkologické oddělení   ortopedické oddělení  patologické oddělení  plicní oddělení rehabilitační oddělení  rentgenologické oddělení  urologické oddělení  ušní, nosní, krční oddělení
Nemocnice disponuje celkovým počtem 835 lůžek.

Díky státní podpoře na výstavbu domů s pečovatelskou službou došlo v několika obcích k jejich výstavbě nebo rozšíření:
•	dům s pečovatelskou službou Osvětimany	
•	dům s pečovatelskou službou Velehrad		
•	domov důchodců Buchlovice			
Připravuje se výstavba domu s pečovatelskou službou v obci Břestek s 9 obytnými místy.
4.2.3	Kultura a sport
Většina obcí mikroregionu Buchlov má bohaté kulturní tradice i stále živou současnou kulturu. Nejvýznamnějším kulturním centrem je možné charakterizovat Buchlovice, kde je v rámci celého roku pořádáno množství kulturních a společenských akcí. Aktivně zde působí například „Folklorní studio Buchlovice“, které každým rokem pořádá na několik desítek akcí a je významným udržovatelem tradic, které by mohly být v budoucnu stále více využívány pro účely zvýšení atraktivity v rámci cestovního ruchu. Vedle Folkorního studia je významná aktivita například „Spolku pro podporu historie Buchlovic“. V celosvětovém měřítku je dnes velká část financí při pobytech a poznávacích zájezdech realizována právě v nadstavbové „zábavní“ části. A právě zde by mohly podobné aktivity výrazně pomoci ke zvýšení finanční výtěžnosti v rámci regionálního cestovního ruchu. Současně je však velmi důležité zachování tradic pro podporu sociálního a kulturního cítění místních obyvatel.
O výraznou podporu tradic a kulturních aktivit také usilují s úspěchem například v Modré (pálení Morany, Mikuláš, Maškarní bál, Fašank,...) nebo v Osvětimanech (slovácký kroužek Vonica, divadelní ochotnický kroužek dospělých a dětí). 

Nejčastěji   pořádanými kulturními akcemi i v dalších obcích mikroregionu jsou košty vína (např. Břestek, Buchlovice, Salaš, Modrá), fašanky (např. Modrá, Salaš, Stříbrnice) 
a taneční zábavy včetně hodů. Zajímavé akce jsou pořádány také například v Břestku (vaření trnek, větrání krojů, Břestecký pinkl,..)

Celoregionálně významné akce jsou často pořádány v nejatraktivnějších místech regionu (hrad Buchlov, zámek Buchlovice). Některé obce (zejména bývalé střediskové obce) jsou vybaveny kulturními domy ze 70. až 80. let (např. Osvětimany). Určité využitelné kapacity jsou také často k dispozici v objektech bývalých zemědělských družstev (např. Stříbrnice), na obecních úřadech (např. Buchlovice) nebo v  objektech škol a sportovních hal (např. Břestek).

V období turistické letní sezóny jsou kulturní akce často situovány přímo do rekreačních oblastí a chatových zón (Smraďavka, přehrada Osvětimany, sportovní areál Břestek atd.)

Celkově lze konstatovat, že mikroregion má dobrý potenciál a zajímavé kulturní aktivity potřebné pro budoucí vyvážený rozvoj obcí, ale také jako potenciálně další významný turistický fenomén celé oblasti. Z pohledu infrastruktury jsou spíše některé objekty naddimenzovány. Rozhodně v tomto směru by infrastruktura neměla být limitním prvkem kultních aktivit. Otázkou je spíše kvalita a vybavení jednotlivých kulturních zařízení. 

Muzea a galerie jsou v mikroregionu zastoupeny minimálně. Významnými výstavními 
a galerijními prostorami disponuje především hrad Buchlov a zámek Buchlovice. Významná muzea a galerie jsou však v těsné blízkosti mikroregionu - Uherském Hradišti a Starém městě. Zajímavou a turisticky atraktivní aktivitou a je také například Galerie vín na zámku v Buchlovicích. V regionu chybí muzea vztahující se například k místnímu způsobu života, k tradiční architektuře, historii zemědělství nebo lesnictví a tradici řemesel. Využívány jsou také zatím minimálně možnosti využít galerie pro prezentaci řemeslných výrobků spojených s jejich prodejem. 

Z pohledu místních obyvatel je jedním z důvodů menšího rozvoje kulturních akcí také například špatná dostupnost obcí mikroregionu hromadnou dopravou ve večerních hodinách a o víkendech a svátcích, což ve vazbě na celkově velmi malý počet obyvatel v mikroregionu hraje výraznou roli v návštěvnosti jednotlivých kulturních akcí. Jednotlivým obcím by také prospěla určitá „specializace“ na vybrané druhy kulturních akcí, které by se mohli stát typické pro danou obec. 

Tělovýchova a sport jsou v různé míře zastoupeny v každé obci mikroregionu. Většina obcí disponuje různě kvalitními sportovními hřišti a areály, zejména na kopanou. Místy jsou také k dispozici hřiště a areály pro děti a mládež. Turisty i obyvateli jsou využívány ke sportu cyklistické a pěší trasy. V poslední době se začíná rozvíjet hippoturistika. V zimních měsících je populární klasické lyžování po hřebenech Chřibů, uvažuje se také s vybudováním svahů a vleků pro sjezdové lyžování. 

Přehled sportovního vyžití v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	sportovní areál - kopaná, 2 hřiště
•	sportovní hala
•	tenisové asfaltové kurty
•	kynologický areál
•	soukromé dětské sportovní hřiště (v létě kurt, v zimě ledová plocha)
•	v souvislosti s prakticky již schválenou změnou územního plánu se plánuje podstatné rozšíření sportovního areálu a jeho zkvalitnění

Buchlovice:
•	sportovní areál - kopaná
•	tenisová hřiště - areál
•	areál Smaraďavka (kemp, koupaliště)
•	tělocvična
•	relaxační centrum Lázně Leopoldov, Smraďavka

MEDLOVICE:

Modrá:
•	dětské hřiště
•	hřiště na odbíjenou
•	tenisový kurt

Osvětimany:
•	sportovní areál, 2 hřiště na kopanou
•	koupaliště s hřištěm na plážový volejbal
•	lyžařský vlek
•	vodní sporty - přehrada
•	tělocvična

Salaš:
•	sportovní hřiště
•	dětské hřiště

Staré Hutě:
•	fit centrum ve staré škole
•	hřiště na kopanou
•	lyžování

Stříbrnice:
•	sportovní hřiště

stupava:
•	zájem o vybudování lyžařského areálu

TUPESY

velehrad:
•	sportovní areál - kopaná
•	tělocvična
•	tenisové a volejbalové kurty

ZLECHOV
4.3	Bezpečnost
Problematika bezpečnosti hraje významnou roli zejména ve spojení s bezpečností a pocitem bezpečnosti turistů a návštěvníků mikroregionu. V řešeném území je zastoupena standardně jak Policie České republiky, tak městská (obecní) policie (Buchlovice). Vzhledem k rozlehlosti území, špatné struktuře komunikací a odloučenosti jednotlivých obcí, které navíc obecní policií nedisponují, může být vážným problémem včasný zásah policie na různých místech mikroregionu. Mnohá místa a turistické cíle včetně pěších tras a cyklotras jsou navíc špatně přístupné motorizované policii. Při velké koncentraci turistů v období turistické sezóny dochází určitě k problémům včasných zásahů na různých místech. Navíc malé obce si většinou nemohou dovolit financovat nákladný provoz a nákup vybavení, které je pro dnešní kvalitní výkon služby městské (obecní) policie zapotřebí. Jako velmi pozitivní je možno hodnotit snahu řešit problematiku bezpečnosti v rámci obcí mikroregionu společně - formou „společné obecní policie“. V lokalitě typu Chřibů bude nutné uvažovat o nákupu vozidla do terénu, případně bude vhodné uvažovat o jízdní policii (na koních). Tato forma by navíc ještě více přispěla k zajímavosti mikroregionu. Navíc by bylo využito dobrých podmínek, které pro chov koní v celém území jsou.

5.	
Hospodářská a ekonomická situace
Struktura hospodářství a celková ekonomika obcí a obyvatel oblasti je založena především na vazbě k lesu a lesnímu hospodářství a navazujících aktivitách (pily, truhlářství, stolařství,..), v oblasti jižní a jihovýchodní na zemědělské výrobě, ve větších obcích (např. Buchlovice) také službách a průmyslové výrobě (malé a střední podniky). Celá oblast již dnes začíná profitovat z rozvíjejícího se cestovního ruchu (zejména rekreační oblasti - Buchlovice - Smraďavka, Osvětimany - nádrž Březina). Velmi důležitá z hlediska ekonomiky obcí je ekonomika spádových měst  a průmyslových center (Uherské Hradiště, Koryčany atd.), do nichž dojíždí velká část obyvatel za zaměstnáním. V těchto centrech je možné uplatnit velkou část práceschopného obyvatelstva obcí řešeného území. Hlavními změnami, kterými region prochází v posledních deseti letech, je stejně jako na jiných místech České republiky rozvoj malého a středního podnikání a zvláště pak oblast služeb. Tento rozvoj je přímo úměrný kupní síle obyvatel dané obce, případně množství turistů a jejich výši útraty. Zde se ukazuje velký kontrast mezi většími obcemi (např. Buchlovice) a malými sídly (např. Staré Hutě). Důležité na druhou stranu ale je, že potenciál pro ekonomický rozvoj mají všechny obce mikroregionu, v případě, že se jim podaří více rozvíjet služby a hospodářské činností navazující na funkce lesa a lesní hospodářství nebo na služby pro rekreaci, chataření a šetrný cestovní ruch. Co se týče struktury hospodářství, nejvíce je kromě služeb zastoupen v obcích zpracovatelský průmysl (těžba a zpracování dřeva) a zemědělství. Lokálně jsou pak, (zejména v Buchlovicích) umisťovány výrobní podniky. Místy také přetrvává nebo byl obnovena tradice řemesel (např. výroba keramiky - Buchlovice, Osvětimany). V rámci okresu existuje hospodářská a agrární komora (sídlo v Uherském Hradišti), jejichž členy jsou také některé firmy v rámci mikroregionu. Profesní sdružení nebo cechy nejsou v řešeném území zastoupeny.
5.1	Trh práce
5.1.1	Ekonomická aktivita
Nejucelenějším a nejvíce vypovídajícím zdrojem informací o zaměstnanosti obyvatelstva v jednotlivých obcích je sčítání lidu, domů a bytů prováděné v desetiletých intervalech. Z počtu bydlícího obyvatelstva v mikroregionu bylo při posledním sčítání v roce 2001 celkem 4 671 ekonomicky aktivních, tj. 45,5 %. V jejich složení podle pohlaví převládali muži (56,2%). Při srovnání s okresem Uherské Hradiště je zastoupení ekonomicky aktivních v mikroregionu nižší o 4 % (v Uh. Hradišti je podíl ekonomicky aktivních obyvatel 49,2%)

Rozdělení ekonomicky aktivních obyvatel mezi jednotlivé sektory hospodářství ukazuje, že nejvíce pracovníků je zaměstnáno v sekundárním sektoru. V primárním sektoru  (zemědělství, lesnictví a vodní hospodářství) pracuje 378 osob – tj. 8,1 %; v posledních letech je však zaznamenáván trend snižování pracovníků v zemědělské oblasti. V sekundárním sektoru (průmysl a stavebnictví) pracuje 2 156 osob – tj. 46,2 % a podíl terciární sféry (ostatní odvětví) činí 45,7 %. Při srovnání s údaji za celý okres Uherské Hradiště zjistíme, že ekonomická struktura mikroregionu se liší s okresní – v primárním sektoru je zaměstnáno v mikroregionu procentuelně o polovinu více lidí než v celém okrese.Ekonomickou aktivitu obyvatelů v porovnáním s celým okresem ukazuje následující tabulka. 

Ekonomicky aktivní obyvatelstvo v mikroregionu v roce 2001
 	Ekonomicky aktivní	v tom podle odvětví ekonomické činnosti	
		zemědělství
lesnictví
a rybolov	průmysl	staveb-
nictví	obchod
a opravy	doprava,
telekomu
nikace	ostatní
odvětví	nezjiš-
těno	
	celkem	z toho
ženy								
										
Břestek	321 	126 	18 	126 	41 	30 	9 	80 	17 	
Buchlovice	1 120 	485 	104 	329 	117 	107 	53 	356 	54 	
Medlovice	207 	91 	11 	91 	39 	10 	12 	43 	1 	
Modrá	311 	139 	22 	97 	43 	29 	15 	95 	10 	
Osvětimany	398 	178 	47 	129 	51 	38 	30 	96 	7 	
Salaš	187 	78 	14 	63 	23 	13 	15 	53 	6 	
Staré Hutě	59 	18 	8 	18 	13 	3 	4 	13 	- 	
Stříbrnice	184 	71 	25 	74 	27 	14 	10 	31 	3 	
Stupava	66 	23 	11 	32 	3 	3 	5 	12 	- 	
Tupesy	541 	237 	32 	238 	69 	45 	30 	121 	6 	
Velehrad	531 	266 	43 	113 	48 	43 	30 	246 	8 	
Zlechov	746 	333 	43 	280 	92 	79 	39 	195 	18 	
Buchlov celkem	4 671 	2 045 	378 	1 590 	566 	414 	252 	1 341 	130 	
Okres celkem	71 068 	31 291 	3 242 	27 966 	7 880 	6 809 	3 725 	18 868 	2 578 	

Ekonomicky aktivní obyvatelstvo v mikroregionu v roce 2001 v %
 	Ekonomicky aktivní celkem	v tom podle odvětví ekonomické činnosti	
		zemědělství,
lesnictví
a rybolov	průmysl	staveb-
nictví	obchod
a opravy	doprava,
telekomu-
nikace	ostatní
odvětví	nezjiš-
těno	
									
Buchlov celkem	100% 	8,09%	34,04%	12,12%	8,86%	5,39%	28,71%	2,78%	
Okres celkem	100% 	4,56%	39,35%	11,09%	9,58%	5,24%	26,55%	3,63%	

5.1.2	Nezaměstnanost
5.2	Průmysl a stavebnictví, řemesla
Průmyslové podniky velkého typu nejsou v řešeném území zastoupeny. Průmyslové zóny s výjimkou Buchlovic, také nejsou v obcích mikroregionu budovány. Výrobní podniky průmyslového charakteru (zejména malé a střední výrobní podniky) jsou situovány především do jižní a jihovýchodní části území - Buchlovice, Osvětimany, Stříbrnice. Zastoupena je například kovovýroba, výroba obuvi, zpracování dřeva a další. Významný je také počet stavebních firem, které však svým charakterem spadají spíše do kategorie služeb. Region má bohatou tradici řemeslné výroby, která však není dostatečně doceňována, i přesto, že řemeslné dílny (provozy) existují v několika obcích - Buchlovice (keramika, stolařství, paličkování, pletení z proutí, atd.), Modrá (stolařství), Stříbrnice (stolařství), Osvětimany (keramické dílny), Salaš (košíkářství). V minulosti byla funkční výroba modrotisku. Řemeslná výroba velmi úzce souvisí s výrobou tradičních suvenýrů, jejich prodej není zcela ještě rozvinut a nepokrývá všechny možnosti a lokality v řešeném území. Výroba suvenýrů se však může stát významným ekonomickým prostředkem pro zajištění pracovních příležitostí místních obyvatel i v těch nejméně hospodářsky rozvinutých obcích. V případě, že by jednou z hlavních priorit byl stanoven rozvoj cestovního ruchu a turistiky, nabude zcela jistě výroba tradičních suvenýrů na ještě větším významu. Pro turisty a návštěvníky je důležitá pestrost nabídky a dobrá distribuční síť. Proto by mělo v budoucnu dojít k jakési regionální „specializaci“ obcí na určitý typický suvenýr, ale také ke tvorbě společného systému distribuce, marketingu a prodeje. V současné době není distribuce prováděna celoplošně a logisticky. Většinou jsou pro prodej preferována pouze místa s velkou koncentrací turistů (Buchlovice, Buchlov), téměř jsou však opomíjeny tradiční body zastavení turistů (restaurace, chaty, obchody, ...). 

Z průzkumu v rámci semináře v Osvětimanech (11. 4. 2000) vyplynul následující názor na atraktivitu jednotlivých suvenýrů pro návštěvníky mikroregionu. Účastníci odpovídali na následující otázky:

 „Jaké suvenýry si nejčastěji odváží domácí turisté“? 
Typ suvenýru	Druh suvenýru	Bližší popis	Frekvence	
lidová výroba	keramika		27	
	panenky ve slováckém kroji		3	
	panenky ze šůstí		2	
	výšivky		2	
	kraslice		2	
	ruční práce		1	
	proutěné zboží		1	
zemědělské produkty	květiny - fuchsie		10	
	ovoce		2	
	bioprodukty		1	
	houby		1	
	bylinky		1	
	květiny		1	
	kaktusy		1	
	meruňky, broskve		1	
potraviny	velehradské oplatky		3	
	perníková srdce		2	
	uzené		2	
	tradiční výrobky slovácké kuchyně		1	
	pochoutky ze zabijačky		1	
	spec. potravinářské produkty		1	
církevní předměty	svaté obrázky	Velehrad	1	
	růžence		1	
	náb. suvenýry	Velehradské	1	
	křížky, řetízky	s náb. tématikou	1	
	liturgické předměty		1	
dřevo	suvenýry ze dřeva	z lesů ČR - rarita	2	
	dřevěné štípané holubičky		1	

„Jaké suvenýry si nejčastěji odváží zahraniční turisté“?
Typ suvenýru	Druh suvenýru	Bližší popis	Frekvence	
zemědělské produkty	slivovice		11	
	víno		11	
	slivovice	z Velehradu - posvěcená	1	
	víno	Velehradské perlivé	1	
	víno	ve speciálních lahvích - tvar památek MR	1	
	víno	značkové	1	
	fuchsie		6	
lidová výroba	keramika		18	
	sklo	broušené sklo	6	
	krojované panenky		4	
	postavy ze šustí		4	
	kraslice		2	
	výšivky		2	
	bižuterie		1	
	kovářské výrobky	a jiné řemeslné výrobky	1	
	malované obrázky		1	
	mastílka		1	
	střepy keramiky 	z okolí Buchlova	1	
potraviny	jídlo		1	
	krajové speciality		1	
	místní speciality		1	
církevní předměty	křížky		1	
	liturgické předměty		1	
	růžence		1	
	řetízky		1	
dřevo	výrobky ze dřeva		1	
	dřevěné přívěsky		1	
	dřevěné štípané holubičky	a figurky	1	
ostatní	vlastní záběry	fotoaparát, videokamera	3	
	repliky historických zbraní	Buchlov	2	
	trofeje	parohy (z Chřibů)	2	

Z výše uvedeného výčtu, vytvořeného na základě názoru místních obyvatel, je zřejmé, že již dnes funguje „trh“ s rozličnými suvenýry, což je dobrým předpokladem pro zavedení potřebného systému v distribuci a prodeji, případně již zmiňované specializaci obcí na určitý druh řemeslné výroby a výroby suvenýrů.
5.3	Obchod a služby
Obchod a služby byly po roce 1989 nejdynamičtěji se rozvíjející hospodářskou oblastí v rámci celé České republiky, tedy i mikroregionu Buchlov. Obchod a služby se rozvíjely převážně ve spádových obcích, zejména v Buchlovicích, a obcích v jižní a jihovýchodní části území (obchody, restaurace, domy služeb, opravny atd.). Služby pro turisty se ve větší míře zcela logicky zatím rozvíjely a nadále rozvíjejí především v turisticky atraktivních lokalitách (Buchlovice, Buchlovice  - Smraďavka, Velehrad, Modrá, Osvětimany). V některých obcích  však dnes funguje pouze malá prodejna a hostinec (např. Staré Hutě). Výhodou mikroregionu je blízkost velkých měst s rozsáhlou nabídkou potřebných služeb (Uherské Hradiště, Koryčany, Kyjov atd.). Z toho důvodu nebude v budoucnu ani nutné, pokud bude zajištěna dobrá dopravní dostupnost těchto center, budovat v jednotlivých obcích různé kategorie služeb pro obyvatele. Nutností však zůstává zajistit základní služby spočívající v možnosti nákupu základních potravin, i v těch nejmenších obcích. Je třeba si uvědomit, že služby, jejich existence v obci, jejich struktura a kvalita jsou jedním z důležitých motivů pro migraci obyvatel. Spokojenost s vlastním bydlením, kvalita životního prostředí a spokojenost se službami jsou faktory, které je třeba vždy zvažovat při plánování aktivit v obci, poněvadž právě tato často rozhodují a ovlivňují již dříve zmíněnou migraci obyvatel.

Případný rozvoj cestovního ruchu, který je obcemi mikroregionu podporován, pak nově vytvoří poptávku po nových službách potřebných pro uspokojení různých forem turistiky a odpočinku, dle zaměření na určitý typ turistiky (občerstvení a stravovací služby, ubytování v soukromí, pensiony, opravny kol atd.). Otázka služeb cestovního ruchu je podrobněji řešena v kapitole cestovní ruch. 

Rozvoj obchodu a služeb se bude vždy odvíjet od ekonomické úrovně obyvatel dané obce, případně zájmu turistů využívat služby v dané obci. Úroveň a lokalizace služeb v mikroregionu zcela odpovídá tomuto ekonomickému pravidlu. Zaměření obcí na  víkendové pobyty středně a výše ekonomicky situovaných rodin, případně seniorů a orientace na rozvoj turistické infrastruktury by mohla být dlouhodobým řešením pro i dnes v tomto směru nerozvinuté obce. 
5.4	Zemědělství
5.4.1	Celková charakteristika
Jedním ze základních charakteristických rysů zemědělství předchozích desetiletí byly intenzivní formy hospodaření, založené na vysokých vstupech neobnovitelných přírodních zdrojů a na bezohledné exploataci půdy celých krajinných agroekosystémů. Původ neblahé situace lze spatřovat především v diskriminaci a destrukci přirozených vztahů v jednotlivých zemědělských odvětvích. V zájmovém území hospodařila dříve zejména jednotná zemědělská družstva:
•	JZD Zlechov (k. ú. Velehrad, Modrá, Salaš, Břestek)
•	JZD Buchlovice (k. ú. Buchlovice, Staré Hutě, Stupava)
•	JZD Boršice (k. ú. Buchlovice, Staré Hutě, Stupava, Střibrnice, Osvětimany, Břestek)
•	DOPLNIT

Obce Stupava, Staré Hutě, Salaš a popř. i Stříbrnice lze považovat za výrazně podhorské až horské obce, v nichž hlavním zdrojem obživy byl pastevní chov dobytka a ovcí (Salaš), práce v lesích a sklářská výroba (Stará Huť) a hlavními polními plodinami byly oves, žito, brambory a zelí. Ostatní obce jsou díky výrazně lepším půdním a klimatickým podmínkám tradiční zemědělskou oblastí (Buchlovice, Stříbrnice, Osvětimany). Tato oblast byla od středověku známá také vinařstvím a od konce 18. století i ovocnářstvím. 

Zemědělství s tradiční strukturou půdní držby se udrželo až do doby kolektivizace v 50. letech,  poté probíhaly až do 90. let postupně v několika vlnách technickoorganizační úpravy scelování pozemků, slučování družstev a narůstající specializace. Výsledkem těchto úprav je existence nadměrně velkých půdních celků, omezení drobné držby (políčka se vyskytují prakticky v celém zájmovém území pouze v okolí obcí jako záhumenky), markantní snížení úrodnosti půdy (především vlivem eroze), drastické snížení množství rozptýlené vegetace v krajině. Toto se týká především jižní a jihovýchodní části řešeného území (Buchlovice, Břestek, Stříbrnice, Osvětimany, Velehrad, Modrá).

V současnosti došlo i v tomto území k paradoxní situaci, kdy poměrně rozsáhlé a velké ucelené plochy orné půdy či trvalých travních porostů zůstávají ladem, zatímco extrémně svažité drobné pozemky v užívání drobných vlastníků jsou obdělány s největší možnou intenzitou. Situace vznikla jako důsledek toho, že jednak dosud ne všechna půda je z hlediska vlastnických vztahů a pronájmů zcela konsolidována a jednak proto, že zájem jednotlivců - soukromých zemědělců - o hospodaření je mizivý. Ve stávajících podmínkách nelze předpokládat, že by větší rozsah zemědělské půdy obdělávali jednotliví soukromí zemědělci (to odpovídá trendu v celé ČR).

Tabulka využití půdy v ha v roce 2001: 
 	Celková	v tom	
Územní útvar	výměra	zemědě-	v tom	nezemě-	v tom	
 	 	lská	orná	vinice	zahrady	ovocné	trvalé travní	dělská	lesní	vodní	zastav.	ostatní	
 	 	půda	 	chmelnice	 	sady	porosty	půda	půda	plochy	plochy	plochy	
Břestek	1419	447	269	17	22	4	135	972	918	6	16	32	
Buchlovice	3196	930	484	39	64	134	211	2266	1988	36	45	197	
Medlovice	292	245	187	0	9	1	48	47	0	1	7	38	
Modrá	182	155	127	3	20	2	4	27	1	3	10	14	
Osvětimany	1943	724	359	77	21	37	229	1220	1068	15	17	120	
Salaš	1787	81	20	0	9	0	52	1706	1669	5	6	26	
Staré Hutě	737	134	7	0	11	0	116	603	571	2	4	26	
Stříbrnice	608	460	226	43	10	47	134	148	45	5	12	86	
Stupava	711	275	28	0	14	1	232	436	372	2	8	55	
Tupesy	583	523	464	35	23	1	0	60	1	4	21	34	
Velehrad	2225	407	292	27	40	7	41	1818	1739	6	16	58	
Zlechov	652	576	532	2	34	2	7	76	0	4	23	49	
mikroregion	14335	4957	2995	243	277	236	1209	9379	8372	89	185	735	

Přehled zemědělské výroby v jednotlivých obcích mikroregionu:

Břestek:
•	hospodaří zde zemědělské družstvo Agro Zlechov
•	převažují pastviny
•	hlavní plodiny: obilí, kukuřice, vinná réva, řepka
•	tradiční vinařství
•	problémy s nevyužitou půdou a zaplevelenými pozemky
•	snaha o aktivity v oblasti agroturistiky
•	problémy: obnova lokality Nový Dvůr (bývalý zemědělský statek), transformace farmy Břestek v malou průmyslovo-hospodářskou zónu

Buchlovice:
•	hospodaří zde zejména společnost ASB Frukt (jedna z největších firem v obci) 
a Agrosovín Boršice
•	v hornaté části katastru jsou nevyužité louky a pastviny, cílem obce je více rozvinout trvalé travní porosty v této části
•	na katastru obce se nachází závlahová nádrž Sovín, vybudovaná pro zavlažování sadů
•	obec společně s ASB Frukt vyvíjí snahu o větší obnovu a využití sadů (jabloně, višně, broskve)
•	na katastru obce je také vytipováno cca 80 ha ploch pro výsadbu (obnovu) vinic
•	hlavní plodiny: obiloviny, řepka, kukuřice, jetel
•	zájem o ekologické formy hospodaření a agroturistiku zejména ve spojení s vínem

MEDLOVICE:

Modrá:
•	umělý zemědělský katastr - 186 ha
•	60% VOD Zlechov - pěstují obiloviny, nárazově kukuřici
•	40% v držení občanů - 10% z toho jsou vinice (tedy celkově 5% zem. ploch)
•	v návrhu doplňku územního plánu budou 4 místní viniční trati
•	do územního plánu se zapracovává i využití zemědělské půdy
•	v obci se rozšiřuje sadařství - místní lidé
•	soukromí zemědělci v obci nejsou - pouze jeden, a to v kombinaci s lesnictvím
•	nárazově chov dobytka
•	problematických je 10 ha zemědělských ploch - nejsou vhodné k obdělávání - jsou částečně převedeny na louky - možno využít pro chov ovcí
•	pokles zaměstnanosti v zemědělství v rámci obce je asi o 80%

Osvětimany:
•	hlavním podnikem v obci je Agrosovín Boršice (živočišná výroba a vinařství)
•	2 soukromí zemědělci (živočišná výroba)
•	v obci je využíván bývalý statek jako ekofarma s možností agroturistiky

Salaš:
•	žádná zemědělská výroba, pouze nevyužité pastviny (cca 40 ha)

Staré Hutě:
•	hlavním podnikem v obci je Agrosovín Boršice
•	téměř všechny plochy jsou zatravněné
•	možnost využití luk na kvalitní seno
•	dříve v obci pastviny pro chov ovcí (dnes nevyužito)
•	dnes v zemědělství pracují pouze 3 lidé (dříve 18)

Stříbrnice:
•	hlavním podnikem v obci je Agrosovín Boršice
•	hlavní plodiny: obiloviny, kukuřice, řepa
•	velké plochy nevyužitých pastvin

stupava:
•	zemědělský produkční potenciál je silně podprůměrný 
•	půdy jsou ohrožené sesuvy a vodní erozí. 
•	převažuje orná půda, významné zastoupení je i TTP 
•	sady a zahrady navazují na intravilán obce 

TUPESY:

velehrad:
•	výrazně nadprůměrně úrodná oblast, dobře mechanizačně přístupná
•	oblast trpící silně vodní erozí
•	převažuje orná půda, pouze do tratí u sídel vstupují sporadicky malovýrobní sady, více vinice a zahrady

ZLECHOV:

Závěrečná doporučení:
Vzhledem k tomu, že zemědělská výroba není z pohledu celého mikroregionu nejvýznamnější hospodářskou aktivitou (tím je lesní hospodářství), není z pozice mikroregionu jako celku situace tak vážná jako v oblastech ryze zemědělských, nebo oblastech podhorských s nerozvinutým lesním hospodářstvím nebo neexistujícím cestovním ruchem. Přesto je však situaci v oblasti zemědělství nutno řešit, avšak co nejvíce ve směru zapojení zemědělské výroby (vinařství, sadařství) do aktivit cestovního ruchu, dále do produkce místních odrůd, zajištění zpracování produkce a ve směru podpory ekologických forem hospodaření a produkce biopotravin.  Pokud by tento „ekologický“ směr získal podporu v rámci mikroregionu bude třeba připravit konkrétní projekty na revitalizaci poškozených ploch, budovat nebo dotvářet územní systémy ekologické stability a zavádět nové formy šetrného způsobu hospodaření. V tomto směru je již dnes pozitivní budování rybníků (např. Modrá, Velehrad) a soustav v dolních tocích potoků a řek, převádění orné půdy na louky a pastviny, nebo alespoň změna skladby plodin na nejvíce postižených místech vodní, ale také větrnou erozí (např. Břestek, Velehrad). Vzhledem k předpokládané budoucí orientaci regionu na cestovní ruch by měla hrát významnou úlohu produkce vína a zejména pak orientace na typické odrůdy nebo speciální známková vína, produkovaná pouze v tomto regionu. Stejně tak výhodně mohou být využity produkty ze sadů (např. višně), které by mohly být v některých obcích (např. Buchlovice a okolí) ještě více obnovovány. Celý systém však musí být vytvářen jako uzavřený proces, tedy včetně zpracování a distribuce produktů. Co největší část produktů by navíc časem měla být z důvodu minimalizace nákladů realizována v místní (regionální) distribuční síti. Na značné části řešeného území se nacházejí také louky a pastviny. Většina je dnes nevyužita a leží ladem. 
5.5	Lesnictví, lesní hospodářství 
5.5.1	Celková charakteristika
Lesy na území celého mikroregionu jsou lesy převážně listnaté a smíšené a jsou v rámci České republiky vysoce hodnoceny zejména pro svoji vysokou ekologickou hodnotu a také pro příkladný rozvoj všech funkcí lesa (tedy nejen funkce produkční). Konkrétní skladba lesa a jeho kvalita je uvedena v kapitole Biogeografická charakteristika, nebo ÚSEZ. V lesích mikroregionu Buchlov hospodaří Lesy České republiky, s.p., Lesní správa Buchlovice (k.ú. Břestek, Buchlovice, Modrá. Velehrad, Salaš, Staré Hutě, Stříbrnice, Stupava a Velehrad) a Lesní družstvo obcí Osvětimany (k.ú.Osvětimany) Práce pěstební a těžební činnosti v lese ve správě LČR, s.p., Lesní správy Buchlovice zajišťují  jednotlivé firmy, které získaly územní jednotky ve výběrových řízeních (Lesní společnost Buchlovice, a.s. – základní územní jednotku Buchlovice, Solitera, s.r.o. Hořovice – územní jednotku Velehrad ), a to na základě uzavřených obchodních smluv. LDO Osvětimany zajišťuje práce pěstební a těžební činnosti ve vlastní režii.  Při práci v lesích LČR, s.p , LS Buchlovice a LDO Osvětimany je zaměstnáno v každé obci několik místních občanů. Značné rezervy jsou v oblasti využití a zpracování listnaté dřevní hmoty, které je v lesích mikroregionu Buchlov dostatek. Vybudovaná infrastruktura pro potřeby hospodaření v lese (odvozní a přibližovací cesty, skládky dřeva ...) je významným předpokladem pro rozvoj zejména cykloturistiky v celém mikroregionu Buchlov. Také současná činnost v lese (plánovaná “šetrná” těžba, kooperativní budování infrastruktury, důraz na krajinotvornou funkci lesa) dává vynikající předpoklady pro rozvoj doprovodných funkcí lesa (odpočinek a turistika, ekologická výchova, atd.). 

Velmi pozitivním faktem je také intenzivní spolupráce samosprávy obcí a sdružení obcí mikroregionu Buchlov s lesníky, zejména s Lesní správou Buchlovice, Lesů České republiky, s.p. a Lesním družstvem obcí Osvětimany, ve kterém mají navíc  některé obce mikroregionu Buchlov majetkový podíl a svého zástupce v představenstvu.

Na druhou stranu se jako velký problém jeví v některých oblastech mikroregionu soukromé vlastnictví lesa. Jednotliví majitelé ne vždy v lese hospodaří v zájmu lesa i společného rozvoje celého regionu. Prohloubení rozporů by mohlo v některých případech vést i ke zmaření některých rozvojových projektů zejména v oblasti cykloturistiky.

Pro budoucí rozvoj většiny obcí, včetně vazby na cestovní ruch v celém mikroregionu se zdá být právě les a kvalitní a koordinovaná hospodářská činnost v lese tím rozhodujícím faktorem úspěšného a trvalého rozvoje mikroregionu. 

Základní charakteristika lesních celků a hospodaření:

•	Velehradská pahorkatina:
V současnosti krajina bez výraznějších lesních celků. Převažují liniové porosty spolu s drobnými remízky. Typická jsou zejména zalesněná, ostře zaříznutá údolí. Výjimku tvoří větší, pasečně obhospodařovaný lesní porost u Velehradu se směsí ploch jehličnatých 
i listnatých dřevin.

•	Stříbrnické paseky:
V současnosti krajina bez výraznějších lesních celků. Převažují liniové porosty spolu s drobnými remízky.

•	Buchlovické paseky:
Lesní porosty se objevují na jižních až jihovýchodních svazích. Porosty jsou v naprosté většině tvořeny listnáči s převahou buku. Podrostní hospodářství bylo v minulosti nahrazeno maloplošnou holosečí. Dnes se opět prosazuje návrat k podrostnímu, popř. násečnému obhospodařovaní.

•	Svatoklimentská vrchovina:
Rozsáhlé lesní komplexy s různou dřevinnou skladbou, různým věkovým složením 
a rozdílnou kvalitou. Zatímco v severní části převažují kvalitní bukové porosty, směrem k jihu se mění dřevinná skladba ve prospěch teplomilnějších dřevin (dub a borovice). Stoupající zastoupení jehličnanů je následkem bývalého (a nyní opět nastolovaného) osobního vlastnictví malých soukromníků, kteří zaměnili na sušších stanovištích špatně přirůstající dub borovicí. Obnova je zajišťována spíše maloplošnou holosečí.

•	Buchlovská údolí:
Převážně velmi kvalitní listnaté (bukové) porosty s možností přirozené obnovy, které je také využíváno.

•	Stupavská dolina:
V oblasti jsou zastoupeny lesy pouze místně. Jsou to převážně velmi kvalitní listnaté (bukové) porosty s možností přirozené obnovy, které je také využíváno. V porostech je jako příměs podporován rovněž modřín.

•	Hřbet Brda:
Porosty na strmých svazích, okolo skalních výchozů a na značně členitém terénu. Na severní straně je využito vhodnějších podmínek pro smrk, který se pravidelně střídá s bukem. V západní části smrk výrazně převažuje. Na jižních svazích dominují listnáče, v nepříznivých terénních podmínkách to jsou pionýrské dřeviny, javory a další. Hospodaření je ztíženo. Je podporována přirozená obnova.

•	Buchlovské trojvrší:
Porosty na strmých svazích a na značně členitém terénu. Dominující dřevinou je buk. Na jižních svazích dominují opět listnáče, v nepříznivých terénních podmínkách to jsou javory, duby, pionýrské dřeviny a další. Na svahu Svaté Barbory a na Holém kopci je hospodaření přizpůsobeno režimům maloplošných chráněných území. Hospodaření je ztíženo. Je podporována přirozená obnova.

•	Hřbet Ocásku:
Porosty na strmých svazích, okolo skalních výchozů a na značně členitém terénu. Dominující dřevinou je buk. Na jižních svazích dominují opět listnáče, v nepříznivých terénních podmínkách to jsou javory, duby, pionýrské dřeviny a další. Je podporována přirozená obnova.

Vzhledem k budoucímu rozvoji mikroregionu v oblasti rekreace a cestovního ruchu je nezbytně nutné rozvíjet všechny i mimoprodukční funkce lesa. Je zřejmé, že produkční hledisko bude mít vzhledem k jeho ekonomické síle pro většinu obcí výraznou prioritu 
a i nadále bude lesní hospodářství poskytovat velké množství přímých pracovních sil, ale bude třeba právě s ohledem na rozvoj cestovního ruchu dbát i na rozvoj těchto funkcí:
•	krajinotvorná funkce (krajina a čisté prostředí bude jedním z hlavních motivů budoucího turisty pro návštěvu mikroregionu)
•	zachování biodiverzity
•	klimatická funkce (možnost využití pro zdravotní pobyty a relaxaci)
•	v rámci ekonomické funkce by mělo být hospodářství založeno na trvale udržitelném zdroji kvalitního dříví 
•	více by se v budoucnu také měla uplatnit méně kvalitní listnatá dřevní hmota, například pro výrobu tepla nebo elektrické energie
•	současná technická infrastruktura (cesty, silnice, odpočívadla, informační systémy,...) plní také významnou roli v rozvoji pěší turistiky a cykloturistiky

Seznam subjektů hospodařících v lesích mikroregionu:
Název	Spravovaná území (katastry)	Adresa	
Lesy České republiky, s.p.
Lesní správa Buchlovice	k. ú. Břestek, Buchlovice, Modrá,
Salaš, Steré Hute, Stříbrnice,
Stupava, Velehrad	Lhotka č. 289
Buchlovice
687 08	
Lesní družstvo Osvětimany	k. ú.Osvětimany	Osvětimany 268
68742	

Poznámka:
Lesní společnost Buchlovice, a. s. je akciová společnost, která pro Lesy České republiky, 
s. p., Lesní správu Buchlovice provádí zadané práce pěstební a těžební činnosti na základě obchodní smlouvy, stejně jako firma Solitera, s. r. o. Hořovice na Velehradě. 
5.6	Myslivost
5.6.1	Celková charakteristika
Myslivost a lov zvěře má v mikroregionu Buchlov velkou tradici. Potvrzují to záznamy historiků o tom, že na hradě Buchlově sídlil od počátku 14. století královský vrchní lovčí, který vykonával dozor nad územím prakticky celé dnešní Moravy a prováděl dohled nad královskými pohraničními lesy, lovem a rybolovem. Jako první magister venatorium se připomíná v roce 1320 Albert ze Zdounek, ostatní lovci byli členy dvanáctičlenného soudního tribunálu,  který nejprve řešil lesní a vodní pych a později i jiné trestné činy poddaných. Naposledy lovecký soud zasedal v roce 1749.

V roce 1965 bylo rozhodnuto o tom, aby tehdejší Lesní závod Buchlovice vybudoval aklimatizační obůrku pro jelení zvěř z Polany, která měla osvěžit krev původní chřibské jelení zvěře. Je prokázáno, že bodová hodnota trofejí se zvedla o více jak 20 bodů, obdobným způsobem stoupla i průměrná hmotnost jelení zvěře. Chov byl úspěšný natolik, že zde byl v roce 1985 uloven nejsilnější jelen ve volných honitbách v rámci celé ČR. Současně však došlo k přemnožení zvěře, která působila škody na mladých lesních porostech a nově zakládaných kulturách.

Po roce 1992 byla souvislá honitba někdejšího lesního závodu rozdělena na 20 menších, které byly pronajaty v rámci výběrových řízení.  V nich hospodaří nejrůznější nájemci, často podnikatelé, kteří honitby využívají ke své propagaci v rámci obchodní a podnikatelské činnosti. V dnešní době jsou jasně stanovené doby lovu a také množství odlovené zvěře je každoročně dáno plánem chovu a lovu, který pro jednotlivé honitby zpracovává myslivecký hospodář a schvaluje Okresní úřad.

Stavy zvěře mikroregionu Buchlov jsou dány podle úživnosti honiteb, vytvořených v lesním prostředí. Běžný je výskyt 10 kusů jelení zvěře na 1000 ha lesa, k tomu dvojnásobný počet srnčí zvěře a stejný počet zvěře černé, která uprostřed lesa našla vhodné prostředí především proto, že převahu tvoří v lese bukové porosty. Dančí zvěř vysazená v roce 1986 nedaleko obce Modrá je stále ve středu péče myslivců, a proto se úspěšně rozšířila do nejbližšího okolí. Její stavy jsou však stále decimovány pytláky, kteří ji odstřelují z automobilů podél lesních cest. Pokud je možno přiblížit typickou honitbu Chřibů po stránce lovecké, je zde každý rok předpoklad odlovu deseti kusů jelení zvěře, do dvaceti kusů srnčího a dvacet kusů zvěře černé. Výskyt divočáků je proměnlivý v závislosti na osevu okolních zemědělských pozemků, které často dokáže úspěšně plenit (především kukuřici). Problematika škod je v poslední době velmi aktuální, protože společná hranice mezi lesem a zemědělskými pozemky je přes 100 kilometrů. Zatímco odstřel trofejové zvěře (srnci a jeleni) je soustředěn na dobu jejich říje, černá se loví celoročně a na podzim převážně na společných lovech. 

Možnosti odstřelu v honitbě Lesů ČR, s.p.:
Honitby Lesů České republiky, s.p., jejichž výměra je do 1000 ha, jsou pronajaty jednotlivým nájemcům, kteří v těchto honitbách vykonávají výkon práva myslivosti. Možnosti odstřelu spárkaté zvěře (jelení, srnčí, černá) domácími nebo zahraničními loveckými hosty v těchto honitbách jsou minimální. Nájemci realizují odstřel zvěře vlastními lovci, vzhledem k zaplacení vysokého nájemného za tyto honitby. Možnosti odlovu zvěře jsou tím pádem možné pouze v honitbách mysliveckých sdružení, kterým LČR, s. p., Lesní správa Buchlovice, přenechala v oblasti mikroregionu Buchlov k užívání části lesa ( MS Buchlovice 141 ha, MS Stupava 168 ha, MS Velehrad - Modrá 57 ha, MS Tupesy- Břestek 12 ha)  za minimální ceny.

Seznam subjektů: DOPLNIT
Obec	Lovná zvěř	Organizace (povolení)	
Břestek	Jelení, srnčí, černá	Lesní společnost Buchlovice, a.s.
MS Tupesy - Břestek	
Buchlovice	Jelení, srnčí, černá, 	MS Hubert Salaš, LČR, s.p. Lesní správa Buchlovice, Lesníspolečnost Buchlovice, a.s., MS Buchlovice	
Modrá	Srnčí, zajíc, bažant (kachny)	MS Velehrad - Modrá	
Osvětimany	Jelení, srnčí, černá,zajíc, bažant	LDO Osvětimany, MS Osvětimany	
Salaš	Jelení, srnčí, černá	Myslivecký spolek Diana-Salaš
Bajer a spol. spol. s r.o. Bučovice	
Staré Hutě	Jelení, srnčí, černá	Bajer a spol. spol. s r.o. Bučovice
MS Stupava	
Stříbrnice	Jelení, srnčí, černá, zajíc, bažant 	MS Hubert Salaš
MS Stříbrnice	
Stupava	Jelení, srnčí, černá	Hamé, a.s. Babice, Inpost s.r.o. UH
MS Stupava	
Velehrad	Jelení, daňčí, srnčí, černá, zajíc
bažant	Školní statek Staré Město
MS Velehrad-Modrá	

Myslivost by měla být vzhledem ke svému potenciálu prakticky ve všech obcích mikroregionu v budoucnu jednou z prioritních a tradičních atraktivit, které budou zcela jistě dotvářet komplexní turistický produkt oblasti.
5.7	Rybářství a rybnikářství
5.7.1	Celková charakteristika
Mikroregion sice není vyhlášeným rybnikářským regionem nebo rybářským rájem, přesto bylo v posledních několika letech pro rozvoj tohoto hospodářského i turistického odvětví mnoho pozitivního uděláno. V rámci řešení úprav v krajině a protipovodňových opatření jsou například již několik let budovány rybníky v katastrech obcí Modrá a Velehrad. Při budování těchto rybníků bylo  pamatováno i na využití těchto vodních ploch pro chov ryb (hospodářský i rekreačně sportovní význam) a rekreační využití. Mezi chovanými rybami jsou především ryby kaprovité (kapr, lín, amur) a dále štika, candát, sumec, úhoř. Součástí samotných úprav jsou již i návrhy na budování potřebné „infrastruktury“ pro rybáře. Vhodné pro rybolov jsou také jednotlivé vodní toky v rámci celého mikroregionu. Většina z nich (především pak horní toky potoků) lze označit jako vody pstruhové (Salaška, Kyjovka atd.). Se zlepšující se kvalitou vody v tocích (například Buchlovický a Zlechovský potok) se pstruzi po delší době vracejí za přispění rybářů i sem. 

Velmi oblíbené (zejména mezi turisty) je chytání ryb na vodních nádržích. Tuto možnost splňuje bezezbytku především vodní nádrž Nad Sovínem (oblast Smraďavka) nebo vodní nádrž Osvětimany. Oblíbenost je spojena především s možností rodinné dovolené u vody s rozložením zájmů všech členů rodiny (rybaření, sport, odpočinek, vodní sporty, ...).Pro lokální využití v omezené míře a pro málo náročné rybáře je možné v budoucnu počítat i s rybolovem v umělých nádržích, které v několika obcích plní úlohu požárních nádrží (Salaš, Staré Hutě atd.)

Rybářství a rybnikářství zatím nesplňují plně funkci a prioritu, kterou by v regionu mohly zastávat. Zatím nejsou vybudovány doprovodné služby, případně v malém rozsahu, i zpracovatelský „průmysl“. Rozhodně však je třeba počítat s rybářstvím jako s důležitým turistickým produktem přijíždějících turistů a návštěvníků. Více by také měly být prezentovány ryby v  gastronomii místních restaurací a hotelů.

Seznam rybářských revírů (toky i vodní plochy) a organizací DOPLNIT
Revír (název)	Katastr-obec	Druhy ryb	Organizace (prodej povolenek)	
Salaška	Salaš,
Velehrad	pstruh potoční	LČR, s.p. Lesní správa
Buchlovice 	
Modrá	Modrá-Velehrad	kapr, štika, sumec, candát	Obecní úřad Modrá (1denní Hotel u Velehradu)	
Soukromý rybník Pod lesem, Smraďavka 	Buchlovice 
- Smraďavka	kapr, lín, sumec, štika	p. Omelka, Buchlovice 12	
Soukromý rabník 
U kapličky	Buchlovice 
- Smraďavka	kapr, amur	p. Omelka, Buchlovice 12	

6.	Cestovní ruch
6.1	Celková charakteristika cestovního ruchu
Území mikoregionu Buchlov má pro rozvoj rekreace a cestovního ruchu výborné podmínky 
a předpoklady. Celé území Přírodního parku Chřiby má vysokou motivační hodnotu k návštěvě a rekreaci především v přírodních krásách a malebné krajině. Také možnosti využití místních tradic a hospodaření dávají dobré předpoklady pro rozvoj všech forem trvale udržitelného cestovního ruchu. 

Dle standardní klasifikace oblastí cestovního ruchu spadá řešení území do oblasti cestovního ruchu Chřiby. Podle nového členění marketingových regionů ČCCR je řešené území součástí marketingového regionu jižní Morava a jeho severozápadní část již částečně zasahuje do regionu střední Morava.

Hlavními nástupními prostory pro cestovní ruch v regionu jsou hlavní silniční tahy (zejména silnice I/50 a I/55) a železniční tratě - zejména nástupní místo Staré Město. 
Nástupními prostory do celého území Přírodního parku Chřiby jsou zejména Koryčany, Zdounky, Napajedla, Staré Město, Velehrad, hrad Buchlov a Buchlovice. 

Hlavním rekreačním centrem regionu jsou Buchlovice, hrad Buchlov a barokní kaple Barborka, rekreační areál Smraďavka, dále Břestek včetně části Chabaně. Mezi prostory s potenciální možností intenzivnějšího rekreačního využití jsou navrhovány v rámci generelu CR okresu Uherské Hradiště také Osvětimany, Salaš a Velehrad. Pro celou oblast je také navrhován možný přírůstek ubytovací kapacity v převážně malých ubytovacích zařízeních ve výši 1400 lůžek. Další rozvoj individuální rekreace formou chatové výstavby se nedoporučuje. Na rozhraní okresů Uh.Hradiště a Kroměříž je známé poutní místo kaple sv.Klimenta a v okolí se nachází i zřícenina hradu Cimburk.

K hlavním přírodním atraktivitám patří některé skalní útvary ve vrcholových částech Chřibů, místa dalekého výhledu a lokality s chráněnými druhy rostlin a živočichů. Vysoce obytné prostředí pro rekreaci vytvářejí plochá zalučněná údolí obklopená výraznými bukovými a dubovými porosty v jádrových oblastech, stejně jako odlesněné pasekářské polohy na úpatích. Využívání krajiny pro cestovní ruch je tedy především pobytového charakteru, v rámci vázaného cestovního ruchu. 

Součástí kulturně historických hodnot jsou i památná místa na partyzánský odboj ve druhé světové válce (například hájovna Vápenka, Bunč a Kameňák, Vlčák).

V letních měsících jsou poměrně příznivé podmínky pro uplatnění rekreace u vody (Smraďavka - Buchlovice, Březina - Osvětimany). V některých obcích jsou vybudovány menší vodní nádrže, které jsou využívány rekreanty nejen ke koupání, ale i k rybaření. Pouze výjimkou jsou koupaliště (Osvětimany, Buchlovice - Smraďavka - kemp).

Výrazným fenoménem celé řešené oblasti je velké zastoupení vázaného cestovního ruchu.  Kromě soukromých chat zde byly postaveny i chaty podnikové, zřízeny autokempy 
a rekreační střediska pro děti. Mnohá zařízení dnes již nejsou využívána a postupně chátrají, což má velmi negativní dopad na životní prostředí a vysokou krajinářskou hodnotu celého území. V letních měsících je také velmi rozšířena pěší turistika a nově i stále více oblíbená cykloturistika.

V zimních měsících je v centrální části Chřibů možnost klasického lyžování. Sjezdové lyžování má jen místní význam a není nijak výrazně rozvíjeno. Další  zimní sporty mají také jen lokální význam. V tomto směru je potenciál území stále ještě málo využíván.
6.2	Kulturní a společenské akce jako významný turistický cíl
Kulturní a společenské akce mohou sehrát významnou motivační roli návštěvy regionu. V mnoha případech je konkrétní akce zcela dominujícím turistickým cílem mnoha návštěvníků a často může velmi dobře suplovat absenci kulturních nebo přírodních památek a zajímavostí. Kulturní a společenské akce mají také u málo známých regionů nezastupitelnou funkci propagační. Některé akce, které mohou plnit funkci významného turistického cíle a také funkci propagační, již v regionu existují (např. Cyrilo-Mětodějská pouť na Velehrad). V několika příštích letech bude nutné v mnohem větší míře a v  celém mikroregionu Buchlov realizovat kulturně-společenské akce „nadregionálního“ významu. K tomuto cíli musí společně fungovat regionální organizační struktura. 
6.3	Turisticko-sportovní aktivity
Zcela dominantní turisticko-sportovní aktivity, které současní návštěvníci mikroregionu Buchlov provozují, jsou pěší turistika, cykloturistika a aktivity u vody. Specifickou a velmi rozšířenou formou aktivity v celé oblasti mikroregionu je chataření a zahrádkaření.
Celkově jsou aktivity (vyjma výše uvedených) v regionu jen málo rozvinuty, přestože potenciál území je téměř nevyčerpatelný.

Konkrétně jsou v regionu realizovány následující aktivity:
•	koupání a vodní sporty 
- v zájmovém území jsou 2 koupaliště (Osvětimany, Buchovice-Smraďavka) a možnost přírodního koupání (Buchlovice - Smraďavka, Březina - Osvětimany,nádrže a rybníky v jednotlivých obcích)

•	pěší turistika
- výborné přírodní a krajinářské podmínky pro pěší turistiku
- kvalitní síť značených pěších tras (KČT) 

•	cykloturistika
- výborné přírodní a krajinářské podmínky pro cykloturistiku
- výborná síť kvalitních lesních cest využitelných pro cykloturistiku
- zatím nevybudovaná doprovodná infrastruktura (značení, místa pro odpočinek, zázemí v ubytovacích zařízeních, opravny, půjčovny, atd.)

•	rybaření 
- v regionu existuje několik vhodných rybářských revírů
- rybolov je také realizován na vodních nádržích

•	myslivost 
- dobré podmínky pro lovení zvěře, v celém regionu existuje několik honiteb, využití pro návštěvníky je minimální a ani v dalším období se nepočítá s využitím 

•	houbaření
- výborné podmínky pro houbaření v místních lesích, velmi využívaná aktivita rekreanty 
a návštěvníky

•	jezdectví a hippoturistika 
- celkově výborný potenciál pro rozvoj jezdectví a hippoturistiky
- možnost využití nabídky několika farem (vyjížďka na koních, jezdecký výcvik, jízda na ponících, vyjížďka v kočárech, prohlídka stáje)

•	agroturistika
- aktivita realizovaná pouze výjimečně, většinou ve spojení s pobytem na koňské farmě
- výborné podmínky pro rozvoj klasické agroturistiky (pobyty na statku, vinařská agroturistika, atd.)

•	lyžování (klasické a sjezdové) a zimní sporty
- v zimním období prakticky jediná aktivita v celém mikroregionu, dobré podmínky především pro běžkaře, zatím ještě nedostatečně využívaná aktivita
- sjezdové lyžování není zatím prakticky využíváno, stejně tak další aktivity a atrakce (sáňkařské dráhy, kluziště atd.)

•	doplňkové sporty a aktivity
- většina obcí poskytuje zázemí pouze pro sportovní vyžití návštěvníků (sportovní hřiště)
- jen výjimečně jsou k dispozici tenisové kurty, hřiště na volejbal, nohejbal, basketbal atd.
- zatím nevyužitý potenciál je také například v provozování paraglidingu, závěsných kluzáků atd.
6.4	Ubytování
Hlavním problémem ubytovacích zařízení je nízká kvalita, nevhodná struktura a nabídka vlastních doplňkových služeb. 
V území téměř zcela chybí ubytování střední třídy (*** hotely a pensiony), které je nejvíce využívaným standardem u nás i ve světě. 
Kvalita vybavení kempů, táborů a rekreačních středisek není na dostatečné úrovni 
a všechna tato zařízení  v regionu většinou „jen přežívají“. Naprosto zde také chybí standardní vybavení pro pobyt.
Ubytovacích kapacit v rámci vázané rekreace (chaty, chalupy) je nadbytek. Bohužel pro budoucí rozvoj cestovního ruchu nemá žádný zásadní význam, pokud nedojde ke komerčnímu využití (pronájmy na týdenní dovolenou, jako ubytování v soukromí atd.) těchto objektů turistům.
V regionu chybí i investičně nenáročné ubytování v soukromí a až na výjimky i oblíbené ubytování „na statku“ v rámci agroturistiky. 
Malé obce v mikroregionu prakticky nedisponují žádnou ubytovací kapacitou.

Rezervy v oblasti poskytovaných ubytovacích služeb jsou především:
•	ve tvorbě programů pro turisty
•	v nedostatku propagačních a informačních materiálů
•	v absenci rezervačních systémů
•	ve vybavenosti pokojů 
•	v nabídce dalších doplňkových služeb (např. hlídání dětí, sauna, solarium, půjčovna kol 
a sportovních potřeb, atd.)

Pokud se chce region ucházet v budoucnosti o náročnější tuzemskou i evropskou klientelu, je změna struktury ubytování a odstranění nedostatků v kvalitě poskytovaných služeb jedním ze základních předpokladů. 
6.5	Stravování 
V celém mikroregionu převládají především unifikovaná restaurační zařízení, která nabízejí základní standard bez zaměření například na místní tradiční gastronomii.
V zájmovém území je nedostatek pivnic a klasických vináren (ve vinařské části regionu), kaváren, cukráren a čajoven. Rovněž chybí na většině území zařízení rychlého občerstvení. Zcela také chybí místní typická stravovací zařízení jako rybářské bašty, myslivny, koliby atd.
V letním období chybí většinou nabídka venkovního posezení, zahrádek a venkovních kaváren. V existujících zařízeních je často kvalita poskytovaných služeb na velmi nízké úrovni, přizpůsobená velmi nenáročné turistické klientele. 

Hlavními problémy jsou především:
•	nevhodná provozní doba 
•	mnohdy zastaralé a opotřebované vybavení
•	nízká hygiena mnohých zařízení (zejména v kempech)
•	nevybudování specifika (jedinečnosti) poskytované služby
•	chybějí místní speciality na jídelním lístku
•	absence regionálních vín v nabídce, případně slivovice a dalších místních specialit
•	nerespektování pravidel zdravé výživy při sestavování menu
•	většinou pouze nabídka minutkových jídel, absence tradičních hotových jídel
•	nízká kvalita personálu (nízká úroveň personálu, jazykové bariéry, neprofesionálnost přístupu k zákazníkovi atd.)
•	jednojazyčné jídelní a nápojové lístky
•	chybějící koutky pro děti
6.6	Služby pro cykloturisty
Cykloturisté jsou specifickou skupinou návštěvníků, kteří vyžadují komplexní nabídku služeb a infrastruktury. Region disponuje základními předpoklady (základní infrastrukturou) - kvalitní cesty a atraktivní lokality. Zcela zde však chybí doprovodná infrastruktura a služby, bez nichž nedojde k žádanému přílivu finančně silné skupiny cykloturistů a rodin s dětmi. 
6.7	Ostatní a doplňkové služby 
V regionu chybí dostatečné množství příležitostí pro sportovní a kulturní vyžití návštěvníků. Většina obcí sice má k dispozici základní služby pro sport a odpočinek, ale jejich využívaní je vázáno členstvím ve sportovních klubech a spolcích. 

Využití doplňkových služeb (fitcentra, sportovní haly, sauny atd.) pro turisty je v současné době problematické z důvodu nízké nabídky těchto služeb v zájmovém území. V zájmovém území také chybí možnost kvalitního koupání, kryté bazény, půjčovny sportovních potřeb, tenisové kurty, kuželky, atd. Dále se jeví jako nedostatečná možnost parkování a nedostatečné podmínky pro zábavu dětí. 

Bankovní služby se stávají především pro zahraniční turisty jednou z nejdůležitějších služeb. Z hlediska rozvoje cestovního ruchu jsou důležité především bankovní služby typu směnáren, bankovních automatů a možnosti plateb mezinárodními platebními kartami v zařízeních cestovního ruchu. Kromě bank a specializovaných směnáren poskytuje směnárenské služby také většina hotelů. Problémem v oblasti bankovních služeb je zejména krátká provozní doba těchto zařízení v hlavních centrech cestovního ruchu v regionu. V regionu je rovněž nedostatečný počet bankovních automatů. Platební karty jsou sice  akceptovány v hotelích a několika restauracích, z hlediska potřeb pro cestovní ruch jsou však  akceptovány stále v nedostatečném množství.  

Služby turistických informačních center (TIC) jsou k dispozici pouze v Buchlovicích a blízkém Uherském Hradišti (mimo zájmové území). Potřebná síť informačních center není vybudována.

7.	
Technická infrastruktura
7.1	Doprava
7.1.1	Silniční doprava
Obce v centrální části Chřibů vznikaly především v údolích, odkud vedou komunikace do příznivějšího terénu, případně k páteřní komunikaci - silnici I/50. Přímé spojení mezi obcemi většinou neexistuje. Hornatý terén středové části území velmi znesnadňuje, a v řadě případů znemožňuje, vyhovující propojení všech sídel vzájemně. Obce v horských údolích jsou napojeny koncovými (slepými) silnicemi na významnější komunikace. Obce v rovinatější části území jsou navzájem provázány vyhovující sítí státních silnic. Zkrátit dopravní vzdálenosti mezi oblastmi, ležícími na protilehlých stranách hlavního hřebene, měly dvě silnice II. třídy, II/428 v úseku Zdounky - Bunč - Modrá a II/429 v úseku Koryčany - Osvětimany. Malé dopravní zatížení obou silnic svědčí o malém zájmu o tento směr spojení, který je i vzhledem k nepříznivým sklonovým a směrovým poměrům využíván spíše rekreačně.

Řešené území nemá vzhledem ke své rozloze prioritní dopravní vazbu, jednotlivé části spádují historicky k nejbližším významnějším sídlům (okresní města Kroměříž a Uh.Hradiště - Staré Město a dále Kyjov).

Značný význam má rekreační doprava, zaměřená jednak na turisticky atraktivní cíle (hrad Buchlov, zámek Buchlovice, komplex Velehradu, lázně Smraďavka), dále pak na individuální turistiku (pěší i cyklo) a v neposlední řadě na chatové osady, nalézající se ve většině katastrů obcí. Pro Chřiby má rozhodující význam již zmíněná silnice I/50 ( Holubice - Uherské Hradiště - Starý Hrozenkov - státní hranice), zajištující především tranzitní dopravu ve směru východ - západ, jednak přímou obsluhu oblasti. Na západě je zajištěno napojení v Holubicích na D1, případně D 47 ve Vyškově, na východě potom na I/55 v Uherském Hradišti s možností dalšího pokračování přes Uh. Brod do Slovenské republiky s napojením na její dálniční a silniční síť.

Dopravně nejzatíženější silnicí v řešeném území je silnice I/55 (Olomouc - Uherské Hradiště - Břeclav - státní hranice), která prochází katastrem obcí Spytihněv a Napajedla. Umožňuje přímé napojení jižním směrem na Hodonín a Břeclav (návaznost na D 2, Slovenskou republiku a Rakousko), severním směrem potom na Přerov, Olomouc a Ostravu. V Otrokovicích doplňuje silnice I/49 (Otrokovice - Zlín - státní hranice) spojení ve směru východ - západ. Silnice II/432, procházející severním a západním úpatím Chřibů, spojuje centra místního významu Koryčany a Zdounky s významnějšími městy Kroměříží a Kyjovem. Komunikační spojení na jižní straně doplňuje silnice II/422, spojující Uh.Hradiště s Kyjovem s přímou obsluhou významnějších obcí Boršice u Buchlovic a Osvětimany.

Silniční síť uvnitř mikroregionu se dále skládá z těchto komunikací . a . třídy:
•	/ 422 Zlechov - Stříbrnice - Osvětimany - Kyjov
•	/428 Staré Město - Modrá - Bunč
•	/429 Osvětimany - Koryčany 
•	/ 05012 Staré Hutě 
•	/ 05018 Zlechov - Buchlovice
•	/ 4221 Velehrad - Salaš
•	/4222 Tupesy - Břestek - Buchlovice
•	/ 4223 Břestek - Chabaně
•	/ 42821 Velehrad - Tupesy - Zlechov
•	/ 4297 Osvětimany 
•	/ 43231 Stupava – Koryčany
•	DOPLNIT

Současný stav státních silnic v zájmovém území je nedostačující pro rozvoj mikroregionu Buchlov. Vyskytuje se na nich řada drobných dopravních závad, spočívajících v nevyhovujícím stavu silničního povrchu, šířkovém uspořádání atd. Závadami jsou rovněž chybějící příp. nedostatečné chodníky podél komunikací. Nevyhovující je místy také silniční dopravní značení v mikroregionu. V některých obcích je velmi špatný stav místních komunikací (např. Buchlovice). Za velmi rizikovou z hlediska vytíženosti lze považovat silnici k hradu Buchlov. I přes její částečnou rekonstrukci v dolní části je nedostatečně široká a hrozí zde dopravní střety. Také kvalita povrchu vzhledem k frekvenci a typu vozidel (návštěvníci hradu) je zcela nevyhovující. Dalším příkladem nutným k řešení je problémová přetížená silnice Staré Město - Velehrad - Modrá. Celkově špatný stav je i u dalších silnic v rámci regionu, zejména těch v centrální části. Paradoxem je, že naopak obslužné lesní asfaltové komunikace, kde však je vjezd vozidlům zakázán, jsou v relativně dobrém stavu. Silnice také disponují jen velmi malým množstvím parkovišť  a odpočívadel, která jsou navíc velmi špatně vybavena a často zdevastována. U významných turistických cílů také často chybí kapacitní parkoviště (Buchlovice - zámek, hrad Buchlov). Z hlediska veřejné autobusové dopravy je ve většině obcí situace dobrá. Problémy nastávají většinou o víkendech, kdy je nasazení veřejné dopravy nedostatečné. 
7.1.2	Cyklistická doprava, cyklotrasy a cyklostezky
Cyklistická doprava

V okrajových (rovinatějších) částech území, má cyklistická doprava tradičně velký význam i v běžném provozu (doprava za prací, do škol a pod.). Cyklistické stezky v území neexistují, cyklistická doprava probíhá na státních silnicích, místních nebo účelových komunikacích společně s motorovou dopravou. Tento smíšený provoz je vhodný pouze na silnicích s malými intenzitami, tj. na silnicích III., výjimečně II. třídy. 
Pro cyklistický provoz je naprosto nevhodná silnice I/55.
Rozvoji běžné cyklistické dopravy v centrální části Chřibů brání především obtížnější výškové poměry, dále pak již zmíněná nepropojenost jednotlivých obcí a tím narůstající dopravní vzdálenosti.

Cyklotrasy, cyklostezky

Náročnější podmínky jsou však velmi vhodné pro rozvoj některých odvětví cykloturistiky. 
Krajinný ráz a mnoho turistických zajímavých atrakcí jsou výborným předpokladem pro budoucí rozvoj cykloturistiky. V blízkém okolí existuje značená cyklotrasa (Moravská stezka), na kterou jsou doporučené cyklostezky mikroregionu napojeny. Trasy navržené Klubem českých turistů jsou vedeny převážně po silnicích II. tříd s většinou nepříliš silným dopravním zatížením.
7.1.3	Pěší doprava, pěší turistické trasy
Pěší doprava

V žádné z obcí  neexistuje městská (obecní) hromadná doprava. Většina dopravy 
v obcích je proto zajišťována chůzí, pro kterou však v mnoha případech nejsou vytvořeny odpovídající podmínky ve formě chodníků, přechodů a stezek. 

Pěší turistické trasy Klubu českých turistů (KČT)

Trasy Klubu českých turistů (dále jen KČT) vedou po celém území České republiky. Značení turistických tras a jejich pravidelná údržba patří k jedné z nejdůležitějších aktivit členů KČT. Vytvořená síť pěších značených tras je svojí hustotou, kvalitou a také tím, že pokrývá beze zbytku celé území republiky, hodnocena jako nejlepší v Evropě. Všechny vyznačené trasy lze nalézt zakresleny v turistických mapách edice KČT.
7.1.4	Železniční doprava
Do řešeného území zasahují zájmy železniční dopravy pouze okrajově, vzhledem k členitému terénu Chřibů jsou železniční tratě vedeny v příhodnějších trasách na jejich úpatí.

Jednoznačně nejdůležitější je rychlíková železniční trať ČD č. 330 Přerov - Břeclav, jež zajišťuje propojení na Prahu (trať č. 270) a Bratislavu (trať č. 250). U této trati se předpokládá modernizace - elektrifikace a úprava směrových poměrů tak, aby v budoucnu mohla být trať využívána expresními rychlovlaky. Zastávkami v nejbližším území jsou obce Napajedla, Spytihněv a Staré Město  (Uherské Hradiště). Méně významnou je trať ČD č. 301 Kroměříž - Zborovice a zpět, navazující v Kroměříži na trať č. 300 Kojetín - Ostrava. Nejbližšími zastávkami ve vztahu k mikroregionu Buchlov jsou obec Zdounky a Zdounky-zastávka. Západním okrajem Přírodního parku Chřiby prochází trať č. 340 Brno-Trenčianská Teplá se zastávkami v obcích Bohuslavice a Jestřabice. Z ní odbočuje krátká přípojka do obce Koryčany, kde však byla zrušena osobní doprava a trať je využívána pouze jako vlečková pro nákladovou dopravu. V těsné blízkosti mikroregionu je možné využít také blízkých zastávek Kostelany n. Moravou, Nedakonice a Huštěnovice.

Železniční doprava (existující infrastruktura) v některých regionech výrazně ovlivňuje rozvoj cykloturistiky. Její významná role spočívá v dopravě lidí a kol do regionu a dále pak k převozu lidí a kol v rámci regionu. Velmi často je také na převoz železnicí napojen systém půjčování a úschoven kol. V tomto směru má řešený mikroregion poměrně slabou stránku, zejména co se týče infrastruktury uvnitř regionu, kde prakticky železniční síť chybí. Také z hlediska příjezdu po železnici do regionu se jeví jako jediné vhodné místo Staré Město (Uherské Hradiště). 
7.1.5	Letecká doprava
Letecká doprava v zájmovém území není nijak zastoupena. V mikroregionu nejsou žádné významné firmy se zahraničním managementem, ani v budoucnu nelze očekávat výraznou změnu, proto by neexistence letiště neměla být žádnou výraznou překážkou v budoucím rozvoji mikroregionu.

Za hranicí mikroregionu je provozována letecká doprava na letišti republikového významu v Kunovicích, které bylo dříve součástí vnitrostátní letecké dopravy a je plně vybaveno pro provoz malých i velkých letadel. Ještě v současné době zde přistávají malá letadla i letadla pro charterové lety (např. Fischer air). Toto letiště je také v souvislosti se vznikem Zlínského kraje považováno za potenciální uzel vnitrostátní letecké dopravy.

V katastru obcí Halenkovice a Boršice (také mimo řešené území) se nachází zpevněné pracovní letiště pro letecko - chemickou činnost „zemědělskými“ letadly. Přestože je tato činnost pouze sezónní a nepravidelná, je třeba respekovat jejich ochranná pásma.

V současné době jsou vyhlídkové lety provozovány Slováckým aeroklubem v Kunovicích, který zajišťuje i přelety nad Chřiby a hradem Buchlov.

(Slovácký aeroklub, P. O. Box 34, 686 04  Kunovice, tel./fax: 0632/549680, tel.: 0632/513690 - OK Bar - prodej letenek, informace o letech, Hlavní sezóna - 15. 4. - 15. 9. mimo sezónu So a Ne po tel. domluvě a v případě příznivého počasí)
7.1.6	Lodní doprava
Vodní toky v zájmovém území není možné svým charakterem nějak výrazně využívat pro vodní dopravu, byť rekreační. Je možné počítat pouze s rekreačním využitím některých vodních ploch (loďky atd.)

V blízkosti řešeného území protéká řeka Morava, která je dle zákona 44.1144/1995 Sb. od ústí Bečvy po soutok s tokem Dyje dopravně významnou využitelnou vodní cestou. Vodní doprava je na řece Moravě provozována pouze rekreační či sportovní formou. V letní sezóně je na úseku řeky Moravy mezi Otrokovicemi a Napajedly provozována vyhlídková lodní doprava obdobně jako na Baťově kanálu ve Veselí nad Moravou. Říční úsek plavební cesty pro turisty vede přes Uherské Hradiště dále směrem na Otrokovice. Lokalita Uherské Hradiště jako stanoviště pro lodě může být dalším vstupním bodem do mikroregionu Buchlov, pokud budeme uvažovat o využití pro cestovní ruch.
7.2	Telekomunikace a radiokomunikace
Řešené území je plošně v celém rozsahu připojené na státní telefonní síť s automatickým vstupem do systému. Spádově zasahuje do  uzlového obvodu  UTO Uherské Hradiště. Stávající telekomunikační síť je intenzívně modernizována, přesto je v některých lokalitách kapacitně nevyhovující a zastaralá (např. Břestek). Možnost připojování nových účastnických stanic je minimální, neboť kapacita současných analogových ústředen, event. přípojných kabelů, je v podstatě vyčerpaná. Koncepce rozvoje telefonizace území vychází z digitalizace jednotné telekomunikační sítě, s kterou již bylo v minulých letech započato. V současné době probíhá její komplexní modernizace. V této etapě je budována tzv. překrývaná digitální síť, tzn. že zařízení je provozované jak ve stávajícím analogovém systému, tak i nově navrhovaném - digitálním.

Pokud jde o modernizaci a rozšiřování vnějších podzemních telekomunikačních sítí (přípojné kabely mezi řídící ústřednou (HOST) a účastnickými ústřednami (VÚJ) budou výhledově realizované po optických kabelech a zpravidla ve stávajících trasách současných spojovacích kabelů. Vlastní digitalizace telefonních ústředen probíhá bez zásadních požadavků na budování nových objektů pro jejich umístění. Převážně jsou využívány stávající prostory všude tam, kde to je možné. V případě nedostatku současných prostorů budou postaveny pro digitální ústřednu objekty se zastavěnou plochou cca 5x6m v centru zástavby příslušného SÚ po dohodě s ObÚ. Pro rozšíření služeb o radiotelefonní síť jsou v území základnové stanice radiotelefonní sítě.Vzhledem ke složité geomorfologii většiny území jsou v některých obcích problémy s pokrytím televizním signálem (např. Břestek, Velehrad, Salaš)

Břestek:
- obec je napojena na digitální ústřednu v Buchlovicích 
- telefonní síť v obci je nedostatečně vybudována, v roce 2000 bylo prováděno zemní uložení kabelů a telefonizace Chabaní (zatím nadzemním vedením)

Buchlovice:
- provedena kabelizace vedení, vybudována digitální ústředna, kapacitně plně vyhovující pro další rozvoj sítě

MEDLOVICE:

modrá:
- možnost napojení telefonu v každé domácnosti
- buduje se digitální ústředna v obci Velehrad i pro obec Modrá

Osvětimany:
- provedena kabelizace vedení
- v roce 1998 vybudována digitální ústředna

Salaš:
- provedena kabelizace vedení

Staré hutě:
- telefonní síť nově vybudována v roce 1998, digitální přenos je zajištěn přes Buchlov

Stříbrnice:
- telefonní síť digitalizována, rozvod proveden nadzemním vedením (stožáry)

stupava:
- telefonní síť nově vybudována v roce 1998, digitální přenos je zajištěn přes Buchlov

TUPESY:

Velehrad:
- provedena kabelizace vedení
- připraveno vybudování digitální ústředny pro rok 2000

ZLECHOV
7.3	Odpadové hospodářství
Obce zájmového území nakládají v současné době s komunálním odpadem vznikajícím na jejich území velmi podobně - skládkují je. Sběr TKO je prováděn zpravidla 2x za měsíc do popelnicových nádob. Pro sběr neskladného odpadu jsou většinou k dispozici velkoobjemové kontejnery. V obcích se stále zřetelněji projevuje systém třídění odpadů (sklo, papír, bioodpad, plasty, stavební suť, pneumatiky, vytříděné složky nebezpečného odpadu a velkoobjemový odpad). Zajištěn je také sběr a odvoz nebezpečných odpadů a v některých obcích existují také sběrny odpadového papíru nebo textilu (př. Osvětimany, Buchlovice). Obce také realizují v některých případech rekultivace starých lokálních skládek (př. Stříbrnice). Jsou připraveny i projekty na ozelenění (zalesnění) rekultivovaných ploch. Důležitou společnou snahou všech obcí je zamezení tvorby nových nepovolených skládek na území jednotlivých katastrů. Odpadové hospodářství je ve většině obcí zajištěno smluvně s firmou OTR, a.s., která sídlí v Uherském Hradišti. V Buchlovicích sídlí firma OTR, s.r.o., která na ploše bývalé skládky komunálního odpadu zabezpečuje sběr, třídění a recyklaci stavebních sutí a kompostovatelných materiálů, ze kterých vyrábí komposty.

Nakládání s odpady je zejména pro mikroregion s významnou ekologickou a krajinnou hodnotu velmi významným, v některých případech až limitujícím faktorem dalšího rozvoje. V současné době, mikroregion Buchlov nevyjímaje, je základní problém v chápání systému a způsobu nakládání s odpady. Bohužel současný systém likvidace odpadů v regionu je založen zejména na skládkování, méně již na spalování nebo lépe recyklaci. Tím se stává pro celé území spíše trvale neudržitelným a bude třeba jej v budoucnu změnit. 

Změny, které by měly být v celém mikroregionu podporovány, by měly spočívat zejména v:
•	chápání odpadu jako suroviny, kterou je možno dále zužitkovat
•	společné podpoře těch domácností (výrobců) a jiných producentů, kteří budou v regionu využívat maloodpadové technologie
•	podpoře technologií využívající druhotné suroviny
•	podpoře povědomí v domácnostech o recyklaci a minimalizaci odpadů
•	důsledném uplatňování pravidel ukládání odpadů
•	celkové plošné rekultivaci všech lokálních i již nevyužívaných centrálních skládek TKO

Celkově je nutné problematiku odpadového hospodářství řešit komplexně a společně v rámci všech obcí mikroregionu a navíc v návaznosti na systém vyšších územních celků (okres, kraj..).
7.3.1	Komunální odpad, likvidace odpadu, recyklace,..
Břestek:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně
•	svoz nebezpečných odpadů 4x ročně
•	třídění odpadů (sklo, biohmota, papír, plasty) a jejich předání k recyklaci
•	sběr železného šrotu, velkoobjemového odpadu a pneumatik 2x ročně
•	zabezpečení svozu komunálního odpadu z rekreační oblasti
•	problém rekultivace starých zátěží, zejména pak v lokalitě zničeného zemědělského statku Nový Dvůr

Buchlovice:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně
•	svoz nebezpečných odpadů 4x ročně
•	svoz kompostovatelných materiálů provádí firma OTR, s.r.o. Buchlovice
•	sběrna kovového šrotu, odpadového papíru a textilu

Osvětimany:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně
•	sběrna kovového šrotu, odpadového papíru a textilu
•	nebezpečný odpad je svážen minimálně 2x ročně

salaš:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně

Staré hutě:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně
•	sběr kovového šrotu 1x ročně
•	sběr nebezpečného odpadu 1x ročně
•	kontejnery na sklo rozmístěny v obci, dle potřeby

Stříbrnice:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně

Velehrad, modrá:
•	svoz komunálního odpadu (firma OTR, a.s.), 2x měsíčně
•	sběrna kovového šrotu, odpadového papíru a textilu
•	nebezpečný odpad je svážen minimálně 2x ročně
DOPLNIT – MEDLOVICE, TUPESY, ZLECHOV
7.3.2	Odpadní vody
V zájmovém území  mají ČOV vybudovanou pouze obce Velehrad, Modrá a Buchlovice, ostatní obce v současné době tuto situaci řeší. V jednotlivých obcích odpady domácností buď ústí do kanalizace přímo nebo v lepším případě přes septik (zcela nedostatečná část pro to, aby se to projevilo na čistotě toků). Dalším případem je jímka na vyvážení, jejíž provoz je ovšem problematický, nebo trativod. V tomto případě, pokud není  v obci funkční centrální ČOV, je významně ohrožena zejména čistota vodních toků v okolí obce.

Mnoho malých obcí projevuje zájem o vegetační (kořenovou) ČOV. Pokud existují alespoň základní předpoklady pro realizaci, je tento zájem u dotčených obcí zaznamenán. Množství odpadních vod se řídí spotřebovanou vodou. Významným a nedostatečně řešeným producentem odpadních vod v obcích jsou i zemědělská střediska (družstevní i soukromá), zejména některé menší farmy a polní hnojiště, ať už zpevněná nebo nezpevněná.

Problémem je kázeň uživatelů kanalizace. Tento problém tkví ve dvou možných situacích:
•	Obec je pokryta kanalizací (byť neúplně) napojenou na ČOV. Je však obtížné přinutit občany, aby se napojili na kanalizaci, případně, aby vyřadili z činnosti své septiky, které nejsou žádoucí s ohledem na funkčnost ČOV. 
•	Obec je pokryta kanalizaci.  Možní znečišťovatelé v obci (občané a drobní chovatelé dobytka) mají svoje jímky na vyvážení. Tyto jímky však nevyváží, ale vyčerpávají do kanalizace nebo místních vodotečí. Ty mají potom abiotický charakter.

Situace v řešení odpadních vod v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	vybudovaná kanalizace v katastru obce, ČOV chybí
Detailní situace:
Středem obce protéká Zlechovský potok (správce Lesy ČR, oblastní správa toků).
Obec má v současnosti jednotnou kanalizaci, která byla budována po etapách 
od r. 1934 až do roku 1998. Celkem je v obci vybudováno cca 3,5 km kanalizačních stok, 
z nichž je v majetku SVK a. s. Uherské Hradiště cca 1,5 km stok. Materiálem je beton 
s výjimkou úseku z r. 1998, kdy již byly použity PVC trouby.
Stávající stoky jsou postupně vyústěny do recipientu (7 výustních objektů).
V obci samotné mají obyvatelé splaškové odpadní vody odvedeny do septiků s přepady  do stávající kanalizace (cca 60 %) nebo do recipientu (cca 40 %), zanedbatelná část obyvatel má žumpy na vyvážení.
K obci náleží osada Chabaně, kde žije cca 80 obyvatel a není zde žádná kanalizace. Obyvatelé odvádějí své odpadní vody do žump k vyvážení, tak jako v rekreační oblasti.

Hodnocení a další vývoj:
Odpadní vody z obce Břestek budou odvedeny do kanalizační sítě obce Tupesy, Zlechov 
a odtud do ČOV Zlechov.
V osadě Chabaně, i přes finanční náročnost a velké výškové rozdíly, se do budoucna bude zvažovat možnost vybudování kanalizační sítě s napojením na kořenovou ČOV.
Problém: napojení odpadních vod z chovů domácího zvířectva, z rekreační oblasti 
a zahrádkářské kolonie Chabaně.

Buchlovice:
•	1997 dokončena kanalizace, vybudován hlavní sběrač, ČOV vybudována a napojena
Detailní situace:
Obcí protéká Zámecký (Buchlovický) potok.
V katastru obce jsou Lázně Smraďavka s ubytovací kapacitou 90 osob a s vlastní ČOV. 
V letním období jsou zde tábory ČSAD a Družba s celkovou kapacitou cca 300 osob, splaškové odpadní vody jsou odváděny do jímek na vyvážení. Výhledově je  uvažováno 
s vybudováním městských lázní s lázeňským domem a s vyšší ubytovací kapacitou.
V obci je vybudována stávající jednotná kanalizační síť, která je napojena na ČOV. Kanalizační stoky jsou vybudovány většinou z betonových a PVC trub postupně v letech 1942 - 1997. Celkem je v obci vybudováno 13,6 km kanalizačních stok, z čehož v majetku SVK a.s. Uherské Hradiště je 7,4 km stok (ale SVK a.s. všechny stoky v obci provozuje). Stav kanalizace odpovídá stáří té které stoky. Do kanalizace jsou zaústěny splaškové odpadní vody z domů v obci, menší část splaškových vod je předčišťována v septicích či je likvidována odvozem ze žump.
ČOV se nachází pod obcí na levém břehu Buchlovického potoka. Před ČOV je instalován vírový separátor. ČOV byla uvedena do trvalého provozu v r. 1996.

Hodnocení a další vývoj:
Kanalizační stoky, které nejsou v dobrém technickém stavu, budou rekonstruovány.
V Lázních Smraďavka bude vybudována splašková kanalizace s přečerpáváním odpadních vod do kanalizační sítě Buchlovic. Stávající ČOV bude zrušena.
Prvotním úkolem je odpojení septiků a žump a odvedení všech splaškových odpadních vod na ČOV.
Tok Dlouhá řeka je v létě (nízká vodnost, rekreace) znečištěn. Tímto je znehodnocena nádrž Sovín (Smraďavka). Je třeba uplatňovat důsledně možnosti ochrany vod. Problémem je silné rozptýlení jednotlivých chat. Proto by výstavba jedné kanalizace a čerpání zajistila zlepšení. V údolí Dlouhé řeky jsou vhodné lokality pro výstavbu malých vodních nádrží.

MEDLOVICE:

Modrá:
•	kanalizace vybudována, ČOV dostavěna v roce 1991 jako společná pro obce Modrá 
a Velehrad
Detailní situace:
Kanalizační síť v obci Modrá je jednotného systému, tato síť je napojena na kmenovou stoku vedoucí z obce Velehrad. Odpadní vody z obou obcí jsou vedeny na stávající ČOV Velehrad.
V obcích Velehrad - Modrá je celkem vybudováno cca 13 km kanalizačních stok, z tohoto množství je v majetku SVK a. s. Uherské Hradiště 6,9 km kanalizačních stok. Stoky byly 
v obcích budovány po etapách - kolem r. 1940, 1978, 1984, 1990 a 1994. Většina stok je vybudována z betonových trub, novější stoky na SZ obce Velehrad jsou z trub kameninových a nejnovější stoky (výtlaky) jsou z PVC trub.
Čistírna odpadních vod je typu Sigma Prefa (technologie dvoustupňového aerobního biologického čištění). Na ČOV jsou zároveň s odpadními vodami z obce Velehrad odváděny odpadní vody z obce Modrá. ČOV byla vybudována v r. 1991 a v r. 1992 byla uvedena do trvalého provozu.

Střety zájmů:
Nejsou zaznamenány. Systém čištění odpadních vod je hodnocen velmi pozitivně, zejména  ve spojení s budovanými vodními plochami na styčném okraji obou obcí. 

Osvětimany:
•	probíhá rekonstrukce kanalizace a výstavba ČOV
Detailní situace:
Obcí protéká Hruškovský potok, do něhož se v intravilánu obce vlévá další bezejmenný potok. Hruškovský potok je ve správě Meliorační správy Uherské Hradiště. V obci hospodaří zemědělské družstvo Agrosovín, které odpadní vody z výroby likviduje opět v zemědělství. Dále je v obci podnik Technoplast, který neprodukuje technologické odpadní vody. 
V katastru obce je umístěn tábor Technoplastu Chropyně s ubytovací kapacitou 80 osob. 
V obci není soustavná kanalizační síť. Částečně je zde vybudována kanalizace jednotného systému, jednotlivé stoky jsou vyústěny do místních potoků (celkem 15 výustních objektů). V obci je vybudováno celkem 3,6 km kanalizačních stok, z čehož jsou 
2 km v majetku  SVK a. s. Uherské Hradiště. Trouby profilů DN 300 - DN 800 jsou většinou betonové a kanalizace byla budována většinou kolem r. 1972. 
Odpadní vody od obyvatel obce jsou odváděny do septiků s přepady do kanalizace či do recipientu ev. přímo do kanalizace. Pouze menší část obyvatel obce má jímky na vyvážení.

Hodnocení a další vývoj:
Dle návrhu OkÚ  bude v obci zachován stávající jednotný kanalizační systém, stávající stoky budou podchyceny nově navrhovanými kmenovými stokami vedenými po obou stranách potoka, do nichž jsou stávající stoky napojeny většinou po předchozím odlehčení. Stávající stoky jsou dle provozovatele většinou v dobrém technickém stavu a lze je využít pro odvádění splaškových odpadních vod. V prostoru pod obcí bude vybudována mechanicko-biologická ČOV. Výstavba kanalizační stoky  v obci začala v roce 1999,  výstavba kanalizace v obci a  výstavba ČOV započala v roce 2000.

Salaš:
•	kanalizace je vybudována, technický stav odpovídá stáří, ČOV v obci chybí
Detailní situace:
Středem obce protéká potok Salaška (správcem jsou Lesy ČR, oblastní správa toků).
V obci je stávající jednotná kanalizace, stoky jsou postupně vyústěné do recipientu - celkem je zde 12 výustních objektů. Celková délka kanalizace v obci je cca 2 km stok, 
z čehož je v majetku SVK a.s. Uherské Hradiště 0,4 km stok. Stávající stoky jsou z roku 1940, byly vybudovány z betonových trub a jejich technický stav odpovídá stáří (dle vyjádření OÚ Salaš je technický stav stávající kanalizace dostačující). Do kanalizace je zaústěna odvodňovací drenáž. Splaškové odpadní vody od obyvatel obce jsou po předčištění 
v septicích vedeny do kanalizace, menší část odpadních vod je odváděna do žump. 
Vozovka, kolem níž jsou jednotlivé domky obce, je vedena několikrát přes poměrně hluboký potok a její spád je kolísavý. Vedení kanalizačního sběrače podél potoka je velice ztíženo tím, že soukromé pozemky (oplocené) jsou vedeny až k břehové čáře potoka.

Hodnocení a další vývoj:
Dle návrhu okresního úřadu má být obec odkanalizována tlakovou či podtlakovou kanalizací (pouze splaškové odpadní vody) a mechanicko-biologickou ČOV pod obcí na levém břehu Salašky. Směrný územní plán obce doporučuje situaci řešit individuelně (malé biologické čistírny odpadních vod pro menší skupiny znečišťovatelů).
Je zvažována výstavba KČOV nebo biologického rybníka pro obec Salaš. Hlavním problémem ale je odvedení veškerých odpadních vod do místa budoucí ČOV, což bude řešeno odvedením pouze splaškových odpadních vod a v tomto případě doporučujeme výstavbu ČOV intenzivního typu.
S vybudováním kořenové ČOV se počítá ještě před realizací nádrže Hrabina. 

Staré Hutě:
•	kanalizace ani ČOV nejsou vybudovány
Detailní situace:
Obec tvoří řidší zástavba kolem vodoteče Kyjovka (Stupavka), jejímž správcem je Povodí Moravy. Zastavěné území obce se nachází v PHO 3. stupně vodárenské nádrže Koryčany.
V obci není žádná provozovna, v katastru obce je letní tábor Psohlavci s možností přechodného pobytu 30 osob (žumpa s odvozem). K odvádění dešťových odpadních vod jsou v obci vybudovány záchytné příkopy a krátké úseky dešťových stok, které jsou zaústěny do Kyjovky a do jejích bezejmenných přítoků. 
Splaškové odpadní vody od obyvatel obce jsou z 60 % odváděny do žump s odvozem a ze 40 % jsou odváděny do septiků s přepady do kanalizace.

Hodnocení a další vývoj:
Ve výhledu je uvažováno s odkanalizováním obce oddílným kanalizačním systémem. Dešťové odpadní vody budou odváděny stávajícími i nově navrženými dešťovými stokami, zaústěnými do vodotečí. Splaškové odpadní vody z obce budou odváděny sběračem do kanalizační sítě obce Stupava a odtud na ČOV Stupava. Dle Územního plánu obce Staré Hutě je uvažováno s vlastní ČOV pro obec.  
Nad obcí - u tábora Psohlavci - vhodné lokality pro budování rybníků.

Stříbrnice:
•	kanalizace z 50. let ve špatném stavu, ČOV není vybudována, v ÚP se počítá s vybudováním kořenové ČOV
Detailní situace:
Zástavba obce Stříbrnice je po obou stranách Medlovického potoka (SMS Uherské Hradiště), v intravilánu obce se do tohoto potoka vlévají další potůčky. Část obce se nachází v Přírodním parku Stříbrnické paseky, v obci se nachází PHO vodního zdroje II. stupně.
Obec má zemědělský charakter, hospodaří zde ZD Xaverov a.s. Brno, areál je odkanalizován vlastním oddílným kanalizačním systémem, splaškové odpadní vody jsou jímány v jímkách na vyvážení. V obci napáchaly škody povodně v r. 1987 a v r. 1997.
V obci je stávající kanalizace tvořená betonovými troubami DN 300, která je vyústěna do recipientu (celkem je zde cca 8 výustních objektů). Kanalizační stoky byly vybudovány cca v r. 1954 a jsou v nevyhovujícím technickém stavu. 
Většina obyvatel obce odvádí odpadní vody do jímek k vyvážení, někteří mají septiky 
s přepady do stávající kanalizace nebo přímo do vodoteče.

Hodnocení a další vývoj:
V obci je uvažováno s výstavbou oddílné kanalizace. Stávající stoky budou využity pro odvádění dešťových odpadních vod. Splašková kanalizace je ukončena na navrhované mechanicko-biologické ČOV, která je situována pod obcí na pravém břehu Medlovického potoka. Kořenovou ČOV  v případě oddílné kanalizace OkÚ v obci nedoporučuje.
Je zvažována i alternativa napojení splaškových odpadních vod z obce Stříbrnice na ČOV Boršice - přivaděč cca 2,3 km).

stupava:
•	kanalizační síť je nevyhovující, ČOV není vybudována
Detailní situace:
Obec se rozprostírá po obou březích horního toku řeky Kyjovky (správce Povodí Moravy) 
a nachází se v 2. vnějším stupni PHO vodárenské nádrže Koryčany. Není zde žádný podnik produkující technologické odpadní vody. K odvádění dešťových vod jsou v obci vybudovány záchytné příkopy a krátké úseky dešťových kanalizací, které jsou zaústěny do Kyjovky.
Splaškové odpadní vody od většiny obyvatel obce jsou vedeny přes septiky do vodotečí a stávající kanalizace, zbytek těchto vod je odváděn do jímek k vyvážení.

Hodnocení a další vývoj:
Výhledově je v obci uvažováno s výstavbou nové splaškové kanalizační sítě, dešťové vody budou i nadále odváděny příkopy a stávajícími dešťovými stokami do recipientu, ev. budou vybudovány nové dešťové stoky. Pod obcí je navržena malá balená ČOV. 
Je uvažováno s výstavbou kořenové ČOV (zpracovaná PD - Technicko-ekonomické posouzení - viz níže „Podklady“). Na ČOV Stupava budou napojeny splaškové odpadní vody z obce Staré Hutě (cca 1 km dlouhý přivaděč).

TUPESY:

velehrad:
•	kanalizace vybudována cca z 98%, ČOV vybudována v roce 1988 jako společná pro obce Modrá a Velehrad, v roce 1990 byla uvedena do zkušebního provozu a od roku 1991 je v trvalém provozu
Detailní situace:
V obci je jednotná kanalizační síť, která tvoří s kanalizační sítí obce Modrá jeden celek zakončený čistírnou odpadních vod pod těmito obcemi.
Nejstarší část kanalizace obce Velehrad je v okolí katedrály. Odpadní vody z této části kanalizace jsou vedeny pod recipientem Salaška do čerpací stanice (která je současně odlehčovací komorou), výtlačné potrubí nadchází Salašku a je zaústěno do kmenové stoky. Kromě těchto vod jsou přečerpávány ještě odpadní vody ze severní části obce Velehrad.
Na kanalizaci je přímo napojeno 96 % splaškových odpadních vod, u 4 % obyvatel jsou splaškové odpadní vody odváděny do žump na vyvážení.
V obcích Velehrad - Modrá je celkem vybudováno cca 10,3 km kanalizačních stok, z tohoto množství je v majetku SVK a. s. Uherské Hradiště 8 km kanalizačních stok. Stoky byly 
v obcích budovány po etapách - kolem r. 1940, 1978, 1984, 1990 a 1994. Většina stok je vybudována z betonových trub, novější stoky na SZ obce Velehrad jsou z trub kameninových a nejnovější stoky (výtlaky) jsou z PVC trub.
Čistírna odpadních vod je typu Sigma Prefa (technologie dvoustupňového aerobního biologického čištění). ČOV byla vybudována v r. 1191 a v r. 1992 byla uvedena do trvalého provozu.

Hodnocení a další vývoj:
Výhledově je uvažováno s rekonstrukcí stávajících kanalizačních stok, které nevyhovují pro odvádění splaškových odpadních vod a kterými je na ČOV přiváděno značné množství balastních vod. Na stávající ČOV bude rekonstruována technologická část.

ZLECHOV:
7.4	
Zásobování pitnou vodou
Současná celková situace vodních zdrojů a zásobování z.ú. vodou je rozdílná v závislosti na způsobu zajištění vody a na vodním zdroji. V zásadě lze konstatovat, že zájmové území netrpí v současnosti nedostatkem pitné vody díky stávajícím vodním zdrojům a na ně navázaným skupinovým vodovodům. Rozdílnost uvnitř území, co do pokrytí zdroji, spočívá v odlišných hydrogeologických podmínkách. Severní a severozápadní strana Chřibů je na vodu spíše chudá a v případě záměru náročného na potřebu vody je nutné hledat nové zdroje vody. Naopak území nivy řeky Moravy a východní svahy Chřibů (zmíněný Hradišťský příkop, aj.) zajišťují dostatek vody pro východní a jihovýchodní část z.ú. Rovněž jižní část zájmového území disponuje dostatečnými zdroji vody pro vlastní potřebu. V souhrnu lze konstatovat, že potřeby vody v zájmovém území jsou v současnosti i ve výhledu v zásadě pokryty, s menšími rozdíly podle přírodních podmínek.

Zásobování pitnou vodou je převážně řešeno z místních zdrojů – prameniště s jímacím zařízením v lesních porostech u Osvětiman a Salaše. Zdroj 0světimany slouží k zásobování pitnou vodu pro své nejbližší okolí. Vodní zdroj Salaš umožňuje zásobování širšího území – Buchlovice, Břestek, Salaš, Modrá, Velehrad. Kvalita obou zdrojů je velmi dobrá bez jakýchkoliv úprav, mimo dezinfekci. Jímací území je v lesních porostech, kde při dodržování všech zásad hospodaření v lese nejsou vážná rizika znehodnocení zdrojů. Povodí Kyjovky na k. ú. Staré Hutě a Stupava je zdrojovou oblastí vodárenské nádrže Koryčany. Rizikem znečištění jsou  především splaškové a kanalizační vody z obou obcí. Vážným rizikem je provoz na silnici I/50 v uvedeném prostoru.

Podzemní vody (mimo výše uvedené jímací zařízení) mají malou vydatnost. Jsou to především puklinové a vrstevné zdroje. Jejich vydatnost často kolísá během roku. Význam pro zásobování obyvatelstva mají podzemní vody pouze v obcích Stupava a Staré Hutě. Podzemní vody v oblastech budovaných neogenními sedimenty s překryvy spraší jsou velmi často kontaminovány látkami pocházejícími ze zemědělské výroby a organickým znečištěním. 

V Chřibech a na jejich okrajích je řada pramenů. Část z nich byla sledována Hydrometeorologickým ústavem. Některé jsou upraveny.
7.4.1	Charakteristika jednotlivých vodních zdrojů
ZDROJE SKUPINOVÉHO VODOVODU KYJOV
VODÁRENSKÁ NÁDRŽ KORYČANY: 
(umístěna mimo zájmové území)
Povolení k odběru vody je schváleno pod č. j. RŽP 235/1/1837/92-Chý. Povolený odběr vody průměrný 45,9 l/s a maximální 50 l/s, celkem 1450 m3/rok.
PHO vodní nádrže Koryčany bylo vyhlášeno pod č.j. Vod. 2387/1986 -233/1-Ho z 5.9.1986.
Problémy jsou s kvalitou vody, která se postupně zhoršuje, zejména u dusičnanů, CHSK 
a bakteriologického znečištění. Důvodem je nedostatečné dodržování podmínek hospodaření v PHO (pravděpodobné přečerpávání nebo úniky odpadních vod z jímek do toku u obytných a zemědělských objektů) a absence ČOV ve Stupavě a Starých Hutích.

OSVĚTIMANY:
Prameniště se skládá ze dvou kopaných studní S1 a S2 o vydatnosti 1 l/s (obě jsou ve správě obce), a z jímacích území Svozilka, Polanka a Stoklanka, Novotného louka 
a Gotliebky, o celkové vydatnosti 4 l/s, které jsou ve správě Jm VaK Hodonín. Zdroje mají společné vnější ochranné pásmo 2. stupně, vyhlášené pod č.j. Vod. 219/90 ze dne 31.5.1990. Zdroj je využíván pro  skupinový vodovod Osvětimansko, který bude součástí SV Kyjov. Z tohoto zdroje jsou kromě Osvětimanska zásobovány i obce Medlovice, Újezdec, Hostějov.

ZDROJE SKUPINOVÉHO VODOVODU SALAŠ
Zdroje skupinového vodovodu Salaš leží v oblasti pramenů Salašky. Jedná se o soustavu 14 studní a jímacích zářezů, roztroušenou v lesích na poměrně rozsáhlých plochách. Každá studna má své PHO 1. stupně. Vyhlášena a místně označena jsou i PHO 2. stupně - vnitřní a vnější. Tento vodní zdroj je v provozu od 30. a 40. let, jeho ochrana je dostatečná, technický stav místně špatný - zvýšený počet havárií. Celková vydatnost vodního zdroje je 14 l/s a její kapacita je využita na maximum, bez rezerv. S využitím vodního zdroje se počítá i v budoucnu. Ohrožení vodního zdroje hrozí jen při lesnické činnosti (zejména ropné látky lesních mechanizmů a strojů).

VODNÍ ZDROJ KNĚŽPOLE
Leží mimo zájmové území v nivě řeky Moravy (CHOPAV Kvartér řeky Moravy) a zásobuje několik obcí mimo z.ú. a Tupesy, Břestek a Buchlovice v zájmovém území. Jeho PHO (revize v návrhu) zasahuje k.ú. Spytihněv a Napajedla. Jeho vydatnost je rovněž využita prakticky na maximum a bez rezerv. Voda je používána jako pitná, z kvalitativních parametrů neodpovídá ČSN 757111 Pitná voda v síranech. Tento nedostatek upravuje výjimka, takže voda smí být používána jako pitná. Kvalita vody se však zhoršuje. 
S využitím vodního zdroje se počítá i v budoucnu.

ZDROJE OBECNÍCH VODOVODŮ (MÍSTNÍ ZDROJE)
STŘÍBRNICE
Zdrojem vody je původní jímací zářez o průměrné vydatnosti 0,35 l/s, posílený dvěma vrty 
s průměrnou vydatností 0,84 l/s. Celková vydatnost 1,19 l/s odpovídá výhledové potřebě obce. Voda je bakteriologicky závadná, se zvýšeným obsahem železa, manganu, amoniaku a dusitanů. Část znečištění je v důsledku přírodního prostředí výskytu vody. Voda je upravována dávkováním chlóru na hodnoty předepsané ČSN 757111.
 
JEDNOTLIVÉ STUDNY A PRAMENY
Jsou roztroušeny po celém zájmovém území. V obcích s vodovodem tvoří doplňkový zdroj zejména užitkové, ale částečně i pitné vody (s rostoucím významem vzhledem 
k vysoké ceně vody z veřejného vodovodu). V obcích bez vodovodu (např. Staré Hutě 
a některé místní části dalších obcí - vesměs rekreačně využívané) jsou však hlavním 
a prakticky nenahraditelným zdrojem pitné vody. Vodními zdroji jsou převážně studny 
s čerpadly a domácími vodárnami pro jednotlivé objekty. Výjimečně je na studnu 
s čerpadlem napojeno několik objektů zároveň.
Dalšími objekty, závislými často na jednotlivých studnách, jsou zemědělská zařízení 
a farmy. Některé objekty zemědělských podniků mají svou studnu s čerpadlem 
a vodojemem.
Význam jednotlivých studní jako zdrojů vody a jejich ochranu tedy ani v budoucnu nelze pomíjet.
Místní vodní zdroje většinou nemají velkou vydatnost, ale jsou rozmístěny prakticky po celém urbanizovaném území. Dlouhodobé trendy vykazují snižování vydatnosti a v nezanedbatelném měřítku i vysýchání studní. Příčinou jsou zásahy do plochy povodí (utužování půd, odvodnění, atd.) a v nezanedbatelném měřítku i klimaticky suchá perioda. Kvalita vody v nich je velice různorodá a proměnlivá. Obce většinou pečují o několik veřejných studní, včetně pravidelných odběrů vzorků a jejich rozborů. Studny jsou potom označovány. Obecně lze konstatovat, že kvalita vody v nich se zhoršuje, a to zejména působením zemědělské činnosti, ale i nekázní občanů při zacházení s odpady. V těchto dvou oblastech leží klíč ke zlepšení kvality vody. Z toho také plyne, že pro zlepšení kvality i vydatnosti studní je rozhodující prakticky celé bezlesé povodí.

Situace v řešení zásobování vodou v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	společný vodovod vybudován v letech 1986 -1988
•	v části Chabaně vybudován vodovod v letech 1997 – 1998
•	v rekreační oblasti vlastní zdroje - studny

Buchlovice:
•	společný vodovod - mimo okrajovou oblast
•	vodovod dán do provozu v roce 1977
•	problémem je napojení rekreační oblasti Smraďavka, neboť rozsáhlost tohoto území 
a velké převýšení mají velké nároky na technologické řešení

MEDLOVICE:

Modrá:
•	obec má veřejný vodovod, který je součástí skupinového vodovodu č. 1 - Uherské Hradiště - Uherský Brod-Bojkovice
•	vodovod je v provozu od roku 1972
•	obec Modrá je zásobena napojením na rozvodnou síť Velehradu

Osvětimany:
•	obec má veřejný vodovod, který je součástí skupinového vodovodu č. 4 - Osvětimany
-Medlovice 
•	vodovod je v majetku obce a je provozovaný obcí
•	společný vodovod pokrývá cca 80% obce
•	vodovod je v provozu od roku 1978, kdy byl vodovodem místním a od roku 1998 je součást skupinového vodovodu.

Salaš:
•	obec má veřejný vodovod, který je součástí skupinového vodovodu   č. 1 Uherské Hradiště-Uherský Brod-Bojkovice 
•	vodovod je v provozu od roku 1932
•	nutná rekonstrukce přivaděče vzhledem ke stáří

Staré Hutě:
•	společný vodovod není vybudován
•	zásobení obyvatelstva pitnou vodou je zajišťováno z vlastních zdrojů - studní 
•	toto zásobování je bezproblémové - místní zdroje jsou dostatečně kapacitní, kvalitní
•	ve výhledu roku 2010 je navrhováno řešení zásobení obcí Staré Hutě a Stupava 
z veřejného vodovodu - skupinový vodovod č. 2

Stříbrnice:
•	obec má veřejný vodovod, jedná se o místní vodovod č. 17 - Stříbrnice, vodovod je 
v majetku obce, provozovaný obcí 
•	společný vodovod z roku 1973, dostavba provedena v roce 1998

stupava:
•	obec nemá veřejný vodovod 
•	zásobení obyvatelstva pitnou vodou je zajišťováno z vlastních zdrojů - studní 
•	zásobování je bezproblémové, místní zdroje jsou dostatečně kapacitní, kvalitní
•	obec dle údajů OkÚ pro nezájem občanů zatím neuvažuje (do roku 2010) se zřízením veřejného vodovodu

TUPESY:

velehrad:
•	společný vodovod vybudován na celém katastru obce
•	vodovod v provozu od roku 1969
•	některé úseky bude nutné v brzké době rekonstruovat

ZLECHOV:

ZDROJE MINERÁLNÍCH VOD
V z. ú. se nachází zdroj minerálních vod v Buchlovicích (Smraďavka). Tento zdroj není sice prohlášen za přírodní léčivé zdroje ve smyslu zák. 20/1966 Sb. ve znění pozdějších předpisů (86/1992 Sb.), ale je evidován a jeho ochrana je nedostatečná.
7.4.2	Vodárenské a vodohospodářsky významné toky
Z hlediska ochrany zdrojů povrchových vod využívaných pro vodárenské účely platí ustanovení Vyhlášky 28/1975 Sb. o vodárenských tocích a seznam vodohospodářsky významných toků. Jako vodárenský tok je vyhlášena Kyjovka po hráz vodárenské nádrže Koryčany. V seznamu vodohospodářsky významných toků jsou uvedeny tyto toky: Kyjovka, Dlouhá řeka.
7.4.3	Střety zájmů 
Ke střetům zájmů dochází nejvíc právě při ochraně vodních zdrojů (zejména snadno zranitelný kvartér řeky Moravy). Hranice této chráněné oblasti přirozené akumulace vod zdaleka nevystihují přírodní podmínky a její statut se v praxi prakticky neprojevuje, takže se v tomto území nachází řada rizikových aktivit, plynoucích z přirozeného antropogenního zájmu o tak významný koridor, jakým niva Moravy a její terasy bezesporu jsou. Z toho plyne tlak investorů na revizi pásem hygienické ochrany vodních zdrojů a omezující podmínky upravující chování v nich. Dalším významným střetem a v současnosti legislativně a ekonomicky nedořešeným problémem je dostatečná ochrana ostatních drobnějších vodních zdrojů (vyhlášených, využívaných a nechráněných i potenciálních), a to zejména ve vztahům k zemědělské činnosti.
7.5	Zásobování elektrickou energií, plynem a teplem
Z energetického hlediska je řešené území v celém rozsahu zajištěno elektrickou energií, většina sídelních útvarů je zásobována ušlechtilými energiemi dvojcestně - t. j. elektřinou 
a plynem. Kromě těchto dvou medií je možné v řešeném území využít pro účely vytápění alternativních zdrojů energie - zejména se jedná o odpadní dřevní hmoty s možností aplikace využití dalších typů biomasy (obilní sláma, řepková sláma apod.) pro jejich dostupnost. V současné době se alternativní zdroje využívají minimálně, a to jen lokálně.
7.5.1	Zásobování elektrickou energií
Pro vlastní zásobování el. energií jednotlivých sídelních útvarů a ostatních odběratelů je v  území vybudována celá síť napájecích a rozvodných vedení VN 22 kV, na které jsou připojené distribuční transformační stanice obcí, případně jiných odběratelů, a které jsou ve správě JME. Dále jsou na tato vedení napojeny další transformovny pro ostatní odběr, které jsou ve správě jednotlivých odběratelů. Z hlediska dodávky elektrické energie je celé řešené území plně zajištěno z výše uvedených rozvoden R 110/22 kV. Současný stav napájecích sítí VVN 110 kV, nacházejících se v území, je vyhovující i z hlediska výhledových potřeb.

Stav napájecích a rozvodných sítí VN 22 kV je v zásadě v celém území rovněž vyhovující, v některých oblastech je však odvislý od míry jejich materiálního opotřebení. Sítě jsou převážně po rekonstrukcích, případně další rekonstrukce probíhají průběžně podle narůstajících požadavků odběratelů na tranzit a dodávku elektrické energie. Méně příznivá je situace u značné části přípojek VN 22 kV pro jednotlivé distribuční trafostanice - po mechanické i přenosové stránce jsou nevyhovující s ohledem na požadované transformační výkony u některých distribučních transformačních stanic.

Situace v řešení zásobování elektrickou energií v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	zásobování v celé obci je dostatečné, pouze v oblasti Chabaně jsou vzhledem k roztroušené zástavbě v některých okrajových částech problémy s kolísáním napětí
•	stav sítí je dobrý
•	do budoucna je uvažována změna nadzemního vedení na kabelové (zemní)
•	posunutí trafostanic mimo zastavěná území na okraje zástavby

Buchlovice:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý
•	do budoucna je uvažována změna nadzemního vedení na kabelové (zemní), zejména v centru obce (zvýšení atraktivity pro návštěvníky)

MEDLOVICE:

Modrá:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý
•	probíhá změna nadzemního vedení na kabelové (zemní), již 50% realizováno

Osvětimany:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý

Salaš:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý

Staré Hutě:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý (rekonstrukce v polovině 80. let)

Stříbrnice:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý, v roce 1997 provedena rekonstrukce na Stříbrnických pasekách

stupava:
•	zásobování v celé obci je dostatečné, v roce 2000 přidán v dolní části obce transformátor

TUPESY:

velehrad:
•	zásobování v celé obci je dostatečné
•	stav sítí je dobrý

ZLECHOV:
7.5.2	Zásobování plynem
V současné době je plynofikována v řešeném zájmovém území většina obcí. U obcí Salaš, Staré Hutě a Stupava se s plynofikací neuvažuje ani výhledově, většinou z důvodu charakteru terénu a obtížného technického řešení. V případě obce Břestek nebyla plynofikována část Chabaně. Ve významné části území se nacházejí zařízení i síť VTL plynovodů. Kromě těchto hlavních plynovodních tras mohou být v řešeném území postupně zřizovány VTL přípojky pro jednotlivé obce. Tyto budou navazovat na stávající plynárenskou síť VTL, příp. STL plynovodů.

Situace v řešení zásobování plynem v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	plynofikace provedena v celé obci s výjimkou části Chabaně a rekreační oblasti
•	na plyn je napojeno cca 90% domácností

Buchlovice:
•	plynofikace provedena cca z 90%, plynofikována není okrajová část obce, s dobudováním se počítá v nejbližší době - nutno zajistit financování

MEDLOVICE:

Modrá:
•	plynofikace provedena v celé obci s výjimkou cca 15 domů

Osvětimany:
•	plynofikace provedena v celé obci
•	na plyn je napojeno 80% domácností 

Salaš:
•	plynofikace není provedena

Staré Hutě:
•	plynofikace není provedena, obtížné technické řešení, přípojka do obce by musela být vybudována v celkové délce cca 12 km v obtížném terénu

Stříbrnice:
•	plynofikace provedena v roce 1994
•	na plyn je napojeno 112 ze 146 trvale obydlených domů

stupava:
•	plynofikace není provedena, velká vzdálenost přípojky, kopcovitý a lesnatý terén

TUPESY:

velehrad:
•	plynofikace provedena v roce 1993
•	na plyn je napojeno 90% domácností a 100% velkých objektů 

ZLECHOV:
7.5.3	Zásobování teplem, způsob vytápění
Řešené území nemá vybudované centrální tepelné zdroje a ani výhledově s nimi v územně plánovací dokumentaci celku nepočítá. Teplofikace v jednotlivých sídelních útvarech je řešena v současné době převážně prostřednictvím lokálních tepelných zdrojů. Charakter zástavby jednotlivých obcí předurčuje individuální výrobu tepla. Tato individuální topeniště ve svém součtu značně zamořují ovzduší jednotlivých SÚ kouřovými exhalacemi tam, kde je používáno pro vytápění tuhých paliv - zejména uhlí, mazutu apod. Tento negativní vliv je pozorován především v zimních měsících při povětrnostních inverzích. Podstatně lepší je situace v obcích, kde je provedena plynofikace, neboť zde se v převážné míře využívá zemního plynu jako topného média a dále pro ohřev TUV, vaření, příp. i technologické účely ve výrobních a průmyslových organizacích. V obcích, které nejsou plynofikovány je doplňkově, hlavně pro vaření a ohřev TUV využíváno el. energie a PB v lahvích, příp. je využíváno el. energie i pro vytápění, zejména tam, kde již byla provedena modernizace rozvodných sítí NN vč. transformačních stanic. Významnější objekty a budovy veřejného zájmu (školy, státní správa, zdrav. zařízení, služby apod.) jsou zásobeny teplem převážně z vlastních objektových kotelen. Obdobně jsou zásobovány i průmyslové podniky. U těchto kotelen jsou v zásadě používána dvě topná média a to zemní plyn a tuhá paliva.

Situace v řešení zásobování teplem v jednotlivých obcích:

Břestek:
•	většinou topení na zemní plyn, minimálně na tuhá paliva, v části Chabaně převážně elektrické vytápění
•	vytápění je individuální v každé domácnosti
•	uvažuje se o povinném přechodu vytápění na výše vyjmenované zdroje tepla (v souladu s legislativou) v určitém časovém horizontu, možná koordinace v rámci celého mikroregionu Buchlov

Buchlovice:
•	většinou topení plynem, lokálně tuhá paliva
•	zejména v zimních měsících v centru obce časté zamoření v období inverzního počasí
•	problémem je hlavně vytápění školy (velká energetická náročnost)
•	připravují se náměty na využití biomasy z lesa pro vytápění, celkově zaměření na ekologické vytápění (společný záměr všech obcí mikroeregionu)
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

MEDLOVICE:

Modrá:
•	většinou topení plynem, lokálně tuhá paliva a elektrické topení
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

Osvětimany:
•	vytápění je individuální v každé domácnosti
•	90%plyn, dále tuhá paliva a elektrická energie

Salaš:
•	vytápění je individuální v každé domácnosti
•	tuhá paliva, dřevoplyn, elektrická energie

Staré Hutě:
•	většinou elektrické topení a tuhá paliva
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

Stříbrnice:
•	většinou vytápění na plyn nebo dřevoplyn, lokálně elektrické topení (hlavně chataři)
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

stupava:
•	většinou lokální topení na tuhá paliva, převládá topení dřevem, kotle na dřevoplyn, 
elektrické přímotopy
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

TUPESY:

velehrad:
•	většinou vytápění na plyn 
•	vytápění je individuální v každé domácnosti

ZLECHOV:

II.	
SWOT Analýza
1.	Silné stránky
1.1	Přírodní podmínky
•	vysoká ekologická hodnota území s druhově bohatou faunou a flórou
•	nadprůměrná lesnatost území, existence extenzivních sadů, luk a lada
•	existence velkoplošných CHÚ - Přírodní park Chřiby
•	významné zdroje podzemních minerálních vod (Buchlovice - Smraďavka), rozvoj lázeňství (revmatické a kožní nemoci), přítomnost minerálních vod na větší ploše území (Břestek, Salaš) 
•	existence mokřadů, existence a výstavba malých rybníků a kaskád (protipovodňová ochrana, udržení vody v krajině, krajinotvorný prvek, chov ryb,...)
•	příjemné „svěží“ klima a dobrá kvalita vzduchu v centrální části Chřibů, možnost pro rozvoj pobytové (relaxační) dovolené  a aktivní turistiky
•	malé (zanedbatelné) množství lokálních znečišťovatelů ovzduší
•	zájem o ekologické formy hospodaření v krajině (zemědělství, lesnictví)
•	společná snaha obcí o zavádění alternativních zdrojů energie a citlivého způsobu ukládání odpadů v mikroregionu, které nepoškozují místní přírodu a krajinu
1.2	Socio-demografické podmínky
•	existence větších center se službami a infrastrukturou (Buchlovice, Velehrad)
•	pozitivní saldo migrace u některých obcí (např. Buchlovice, Břestek, Modrá,..)
•	dobrá struktura obyvatel (zvyšující se podíl, mladé generace a střední vrstvy)
•	většinou nízká nezaměstnanost (např. Salaš, Stříbrnice, Buchlovice) v regionu
•	velký podíl pracovníků (zejména malých podhorských obcí) v lesnictví
- je to i do budoucna pravděpodobně stabilní faktor regionální ekonomiky
•	zvyšující se podíl pracovníků ve službách - zejména v oblasti CR je tento trend velmi pozitivní
•	existuje potřebná základní struktura školství
•	alespoň základní zdravotní péče je zajištěna ve spádových obcích
•	relativní blízkost nemocnice v Uherském Hradišti
•	pozitivní vztah obyvatel k tradicím regionu a dobré podmínky pro pořádání různorodých kulturních akcí (zámek, hrad, církevní stavby, kulturní domy) 
•	téměř každá obec disponuje nějakým sportovním zařízením nebo areálem
1.3	Hospodářská a ekonomická situace
•	pozitivní je existence ekonomicky silného (i do budoucna) lesního hospodářství
•	rozvíjející se sféra služeb jak pro obyvatele, tak pro návštěvníky mikroregionu
•	tradice řemeslné výroby, sadařství, vinařství a produkce kvalitních vín
•	zájem obcí i některých zemědělských podniků o ekologické formy hospodaření a využití starých sadů
•	podmínky pro agroturistiku
•	velký potenciál pro rozvoj cestovního ruchu
•	možnost poměrně velkého finančního profitu bez nutnosti budování nákladné infrastruktury
•	vhodné podmínky pro rozvoj rybolovu a myslivosti
1.4	Cestovní ruch
•	výborné podmínky pro rozvoj CR (aktivní i pasivní odpočinek, kultura)
•	existence vysoce atraktivních cílů nadregionálního významu (Buchlov, Buchlovice, Velehrad)
•	dobré podmínky pro rozvoj pěší turistiky, cykloturistiky a agroturistiky
•	využitelný potenciál pro zimní turistiku
•	propagace mikroregionu a jednotlivých turistických cílů na internetu
•	značná kapacita volných ubytovacích kapacit v táborech a rekreačních střediscích levného typu
•	hotely se středoevropským standardem ubytování
•	infrastruktura pro potenciální rozvoj služeb pro sport a relaxaci téměř v každé obci
•	existence několika zajímavých naučných stezek
•	velmi dobrá image regionu
•	spolupráce v rámci sdružení regionu Slovácko
1.5	Technická infrastruktura
•	dobrá dopravní dostupnost a kvalitní cesty přivádějící turisty do regionu (silnice I/50)
•	páteřní cyklotrasa se systémem značení
•	blízkost center s hlavními železničními koridory (Staré Město) - možná nástupní místa pro pěší turisty a cykloturisty
•	vysoká priorita obcí pro zavádění nových ekologicky únosnějších technologií likvidace odpadů a odpadních vod 
•	soběstačnost většiny obcí v území z vlastních vodárenských zdrojů a poměrně dobrá kvalita pitné vody
•	zajištění dodávek elektrického energie dle současných potřeb pro celé území 
•	možnost využití velkého množství odpadní dřevní hmoty a biomasy pro výrobu tepla a el. energie
2.	Slabé stránky
2.1	Přírodní podmínky
•	nízké využití půdy pro ekologické způsoby hospodaření (zemědělská výroba), zejména v okrajových částech mikroregionu
•	malé využití minerálních vod ke zdravotním a lázeňským účelům
•	velkoplošné lány - zemědělské půdy jsou často postiženy větrnou a vodní erozí (zejména v okolí Buchlovic, Břestku, Stříbrnic a Osvětiman)
•	odnos svrchního půdního horizontu do údolí, hromadění splavenin, zanesení koryt řek a potoků a z toho plynoucí možné lokální záplavy při přívalových deštích
•	mizející druhy fauny a flóry pod vlivem hospodářské činnosti v oblasti (zemědělství, turistika)
•	špatná kvalita vody ve většině toků v jižní a jihovýchodní části území (vliv zemědělství a odpadních vod) - zejména v letních měsících
•	malá recyklace odpadů a nesystémovost ukládání odpadů na skládky
•	znečišťování vodních toků z důvody nečištění odpadních vod
•	pomalá realizace konkrétních řešení pro doplnění ÚSES
2.2	Socio-demografické podmínky
•	dlouhodobý úbytek obyvatelstva na území mikroregionu (od roku 1961)
•	nižší úroveň vzdělání obyvatel v mikroregionu ve srovnání s okresem Uh. Hradiště
•	pokles a stárnutí bytového a domovního fondu v mikroregionu
•	vysoké procento obyvatel vyjíždějících za prací
•	nezaměstnanost
•	zatím malý podíl pracovníků ve službách
•	žádná zdravotnická zařízení v centrální části Chřibů a malých obcích
•	špatná dosažitelnost rychlé zdravotnické pomoci, hasičů a policie v odlehlých částech mikroregionu 
•	nedostatečné využití některých kulturních zařízení 
•	nízká prezentace kulturních tradic a kulturních akcí celého regionu veřejnosti mimo region
2.3	Hospodářská situace
•	málo rozvinutý sektor služeb, zejména v oblasti cestovního ruchu (stravování, ubytování, doprovodné služby
•	malé využití navazujícího zpracovatelského průmyslu na lesní hospodářství
•	nízká nabídka volných pracovních míst v menších obcích
•	málo rozvinutá řemesla a celkově malé výrobní živnosti, zvláště v menších obcích
•	 „ekologická“ průmyslová výroba je málo zastoupena
•	malá ekonomická efektivita klasického zemědělství jako celku a nízké využívaní ekologických forem zemědělství
•	malé zapojení zemědělství do cestovního ruchu - minimálně rozvinutá agroturistika
•	nízká realizace (prodej) zemědělských produktů přímo v regionu
•	devastace teras v oblasti vinic
•	malá propagace ploch a objektů vhodných k podnikání
2.4	Cestovní ruch
•	nedostatečně využitý potenciál cestovního ruchu a s tím spojená nízká výtěžnost 
•	nedostatečně rozvinutá turistická infrastruktura (ubytovací, stravovací a doplňkové služby)
•	nedostatečná propagace, minimální marketingové aktivity mikroregionu 
•	nízká kvalita a malý rozsah služeb pro cestovní ruch
•	absence rezervačních systémů 
•	absence restaurací s možností stravování ve většině malých obcí centrální části Chřibů
•	absence služeb pro cykloturisty (půjčovny a opravny kol, úschovny kol v restauracích, ubytovacích zařízení, nedostatečně vybavená odpočívadla, parkoviště …)
•	existence rizikových úseků křížení cyklotras a silničního tahu E50
•	malé procento pobytové turistiky, velké zastoupení jednodenních výletů
•	zatím neprovázanost struktury organizace s podnikatelskou sférou a dalšími subjekty
2.5	Technická infrastruktura
•	lokální nedostatky v dopravní obslužnosti zejména v centrální části Chřibů
•	nevyhovující stav některých cest II. a III. třídy a místních komunikací, nedostatek parkovacích ploch a odpočívadel
•	ve většině obcí chybí kanalizace s napojením na ČOV 
•	existence velmi nebezpečných úseků, kde dochází ke křížení cyklotras a automobilové dopravy (např. silnice I/50)
•	úplná absence železniční dopravy na celém území mikroregionu
•	špatné pokrytí televizním signálem části mikroregionu
•	likvidace odpadů převážně skládkováním, malé využití odpadů jako druhotné suroviny a její využití v regionu
•	zhoršující se kvalita vody v oblasti s intenzívní zemědělskou činností (jižní a jv. část území)
•	malé využití obnovitelných zdrojů energie (solární energie, větrná energie, biomasa)
3.	Příležitosti
3.1	Přírodní podmínky
•	využití programů EU k ochraně životního prostředí
•	realizace projektů místních územních systémů ekologické stability
•	kultivace krajiny zaváděním ekologických forem hospodaření
•	zavádění alternativních zdrojů energie a citlivého způsobu ukládání odpadů, které nepoškozují odpadní ráz
•	zlepšení ochrany vod a budování dalších vodních nádrží
•	zachování poměru mezi ekonomickým rozvojem a ochranou životního prostředí
3.2	Socio-demografické podmínky
•	zlepšení demografické struktury výstavbou bytů a nabídkou zaměstnání zejména mladým lidem
•	snížení počtu obyvatel vyjíždějících za prací vytvářením nových pracovních míst především ve službách
•	rozvoj služeb pro obyvatelstvo s cílem zlepšení života na venkově
•	vyřešení přístupnosti zdravotní a sociální péče ve všech částech mikroregionu
•	propojení školství s aktuální poptávku na trhu práce
3.3	Hospodářská situace
•	lesní hospodářství bude i do budoucna jednou ze stěžejních (pokud ne úplně nejdůležitější) hospodářských oblastí mikroregionu
•	podpora rozvoje malého a středního podnikání v tradičních oblastech - řemesla, sadařství, vinařství s využitím dotačních programů ze strukturálních fondů
•	využití turistického potenciálu mikroregionu pro rozvoj služeb v cestovním ruchu
•	rozvoj spolupráce mezi veřejnou správou a podnikateli
•	zvyšování podílů finálního zpracování produktů zemědělské a lesnické výroby
3.4	Cestovní ruch
•	využití strukturálních fondů k rozvoji cestovního ruchu
•	vytváření konkrétních produktů cestovního ruchu založených na atraktivitě mikroregionu
•	cílená propagace mikroregionu s využitím všech dostupných mediálních prostředků
•	rozvoj způsobů moderní turistiky (cykloturistika, agroturistika ….)
•	rozvoj služeb a turistické infrastruktury 
•	údržba a obnova historických památek
3.5	Technická infrastruktura
•	využití dotačních programů EU, ČR a sdružování prostředků pro zlepšování dopravní a technické infrastruktury
•	rekonstrukce a opravy silnic II.a III. třídy
•	budování cyklostezek a doprovodné infrastruktury
•	vyřešení systému nakládání s komunálními odpady
•	rekonstrukce stávajících kanalizačních sítí, budování nových kanalizačních sítí s max. napojením na ČOV
•	realizace programu ochrany místních vodárenských zdrojů a zvýšení využití minerálních pramenů
•	realizace využití obnovitelných a alternativní zdrojů energie šetrných k životnímu prostředí
4.	Ohrožení
4.1	Přírodní podmínky
•	pokračování v neekologické zemědělské výroby, která snižuje kvalitu životního prostředí
•	nekoordinovaný a nekontrolovaný rozvoj mikroregionu 
•	nedostatek finančních prostředků na realizaci opatření a aktivit vedoucích k ochraně a zlepšování životního prostředí
•	nedisciplinovanost občanů v nakládání s odpady
4.2	Socio-demografické podmínky
•	snižování počtu pracovních příležitostí ovlivní negativně demografickou strukturu obyvatel 
•	vyjížďka lidí za prací mimo mikroregion – lidé získávají bydlení v místě zaměstnání 
•	odliv kvalifikované pracovní síly
4.3	Hospodářská situace
•	zhoršování příjmové situace obcí podmíněné vývojem podnikatelské sféry, omezující možnost získání dotací
•	neschopnost spolufinancování projektů z programů pomoci EU
•	úbytek ekonomicky aktivního a vzdělaného obyvatelstva může vyvolat celkovou stagnaci a úpadek mikroregionu
•	obtížný přístup k finančním zdrojům s nízkými úrokovými sazbami
4.4	Cestovní ruch
•	konkurence sousední turistické nabídky
•	neexistence systému certifikace služeb
•	nedostatečná podpora rozvoji cestovního ruchu zejména ve venkovských oblastech
•	rizika kapitálové návratnosti do budování turistické infrastruktury
•	nekoordinace a nespolupráce mezi veřejnou správou a podnikateli v cestovním ruchu 
4.5	Technická infrastruktura
•	nedostatek prostředků na realizaci plánovaných akcí
•	nedostatečné zajištění dopravní obslužnosti mikroregionu způsobenou neúnosným zvyšováním nákladů na dopravu
•	upřednostňování lokálních zájmů před zájmy mikroregionu
•	nedostatečný politický konsensus místních, regionálních i nadregionálních veličin

III.	
Strategie rozvoje mikroregionu Buchlov 
1.	Strategická vize
Na základě podrobné analýzy předností mikroregionu a také na základě zjištěných přání obyvatel obcí bylo globálním cílem a základní vizí mikroregionu Buchlov stanoven rozvoj, založený na principech a zásadách trvale udržitelného rozvoje. 

Z tohoto pojetí budoucího rozvoje je pak možné formulovat základní cíle:
•	přizpůsobení aktivit člověka požadavku rovnováhy, v němž je možný ekonomický rozvoj za současného akceptování ekologie krajiny
•	respektování základních ekologických, kulturně-historických a politicko-správních omezení, která mohou vycházet z prosazování udržitelného rozvoje
•	využití různorodosti forem života v regionu jako hlavního kritéria při výběru strategických opatření budoucího rozvoje
•	zvažování místních, regionálních i nadregionálních faktorů trvalé udržitelnosti

Prioritní osa č. 1:	Technická infrastruktura a energetika 

Strategické směry rozvoje mikroregionu Buchlov jsou přímo ovlivněny územní polohou tohoto mikroregionu. Technická infrastruktura a energetika zahrnuje oblast infrastrukturních sítí (vodovody, kanalizace + ČOV, plynovody, rozvody elektrické energie), komunikací (místních i nadřazených), telefonizace a další doplňující sítě podílející se na určení stupně rozvoje technické infrastruktury obcí mikroregionů (na příklad veřejné osvětlení, místní rozhlas, informační síť).

Realizace bude stimulovat následující procesy:
•	Vytvoření rámce pro přípravu investičních projektů, jejichž cílem je zlepšit stav jednotlivých složek životního prostředí, zajistit rozvoj nové kvality udržitelné mobility pro svobodný a bezpečně přístupný pohyb osob, služeb, zboží, kapitálu a podpořit tím udržitelný rozvoj regionů 
•	Zvyšování kvality a průchodnosti regionálních a místních dopravních komunikací, zlepšení dopravní dostupnosti.
•	Zlepšování kvality ekologické infrastruktury přispěje ke zvýšení přitažlivosti mikroregionu.
•	Vytvoření podmínek pro ekonomický rozvoj mikroregionu. 
•	Snižování zdravotních rizik a negativních vlivů na životní prostředí (hluk, emise) při podpoře vhodných technických a infrastrukturních opatření (obchvaty, protihlukové bariéry) 

Jednotlivé druhy technické infrastruktury jsou charakteristické zejména svou liniovou strukturou (řady, vedení, trasy), která většinou vyžaduje provázanost s liniovou strukturou daného druhu v rámci vyšších územních celků (kraj, stát). Tato skutečnost bude ovlivňovat výběr jednotlivých projektů rozvoje k realizaci v určitém časovém období.

OPATŘENÍ 1.1	Dopravní síť a dopravní obslužnost
Prioritou mikroregionu v dopravní infrastruktuře je zlepšení stavu silnic II. a III. tříd a místních komunikací, které jsou v nevyhovujícím stavu a snižují bezpečnost silničního provozu. Přednostně se jedná o komunikace vedoucí k hlavním turistickým cílům mikroregionu (Velehrad, Buchlov). Prioritní je také řešení cyklistické dopravu na území mikroregionu – a to především odklonění cyklistů z frekventovaných silnic II. a III. třídy (např. silnice ze Starého města na Velehrad) na cyklistické stezky. 

Další kroky vedoucí ke zlepšení dopravy v mikroregionu je řešení klidové dopravy (parkoviště, odpočívadla) a dále dopravní obslužnosti obcí.

Aktivity:
1.1.1	Představitelé mikroregionu budou společně podnikat jednotlivé kroky, které povedou k ovlivnění rekonstrukce silnic II. a III. tříd, které jsou ve vlastnictví Zlínského kraje 
Garant: 			předseda mikroregion
Zúčastněné subjekty:	obce, Zlínský kraj
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	z rozpočtu kraje, strukturální fondy
1.1.2	Opravy místních komunikací v obcích včetně dořešení ochrany pro chodce (dobudování chodníků)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, 
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP
1.1.3	Rekonstrukce a rozšíření vybraných silnic a místních a účelových komunikací (např. cesta  na hrad Buchlov)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, 
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP
1.1.4	Budování cyklistických stezek, které umožní odklonění cyklistů z nejvíce frekventovaných silnic II. a III. třídy na území mikroregionu
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, mikroregion Buchlov
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP, ministerstvo dopravy
1.1.5	Zpracování projektu na větší využití kola jako způsobu dopravy v regionu (pro místní obyvatele) (např. vyznačení pruhů pro cyklisty v obcích i mimo obce, montáž značení, přechody pro cyklisty, instalace boxů - zámků pro odložení kola v obcích, zavedení systému půjčování kol)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty:	obce, podnikatelé
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, 

1.1.6	Rekonstrukce a oprava stávajících cest pro cykloturistiku
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, mikroregion Buchlov
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP, ministerstvo dopravy
1.1.7	Obnova a budování nových parkovacích ploch v celém mikroregionu
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, 
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP
1.1.8	Řešení komunikačního napojení nových areálů pro drobné a střední podnikání včetně řešení potřebných parkovacích ploch
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty:	obce, podnikatelé
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí, dotace kraje, SROP, OPPP
1.1.9	Vytvoření autobusových spojů v průběhu prázdnin a letní turistické sezóny  - propojení významných lokalit regionu
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, dopravci
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí
1.1.10	Obnovení autobusových spojů na Smraďavku (zejména o víkendech), spojení Uh. Hradiště – Smraďavka
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, dopravci
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí
OPATŘENÍ 1.2	Komunální odpady
Toto opatření si klade za cíl odstranit nedostatky ve sběru, zpracování a ukládání komunálního odpadu. Vzhledem k charakteru mikroregionu je nutno řešit nakládání s komunálními odpady z domácností, z hospodářské činnosti a zejména z rozsáhlých rekreačních oblastí. Toto opatření se zaměří na dvě oblasti – výchovu a osvětu mezi obyvateli a rekreanty a vytvoření společného postupu při sběru, likvidaci, příp. využití odpadů.

Aktivity:
1.2.1	Řešení systému nakládání s komunálními odpady v rekreačních oblastech mikroregionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, společnosti zpracovávající odpady
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
1.2.2	Zpracování projektu na využití odpadů z hospodářské činnosti a odpadu komunálního pro výrobu tepla nebo energie
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 	budou stanoveny na základě výběrového řízení
Způsob financování: 	obce, mikroregion
1.2.3	Zpracování programu výchovy a osvěty obyvatel i chatařů, zejména v rekreačních zónách
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, neziskové organizace
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy
1.2.4	Zpracování programu a podpora využití maloodpadových technologií a recyklace tuhých odpadů (využití motivačních nástrojů) - zaměřit se zejména na provozovny cestovního ruchu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, společnosti zpracovávající tuhé odpady
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy
OPATŘENÍ 1.3	Čištění odpadních vod
Cílem opatření je zajištění spolehlivého odvádění a čištění odpadních vod v jednotlivých obcích a napojení na centrální ČOV, příp. řešit čištění odpadních vod malými kořenovými ČOV zejména pro rozptýlenou zástavbu např. obcí Salaš a Stupava. Doplnění chybějící a rekonstrukce zastaralé kanalizační sítě. 

Aktivity:
1.3.1	Dobudování systémů jednotné kanalizace a ČOV (tam kde to bude možné ČOV řešit jako kořenové) 
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, Slovácké vodovody a kanalizace
Termín: 			2010
Finanční náklady: 	budou stanoveny na základě jednotlivých projektů
Způsob financování: 	obce, SFŽP, strukturální fondy, LEADER
1.3.2	Rekonstrukce kanalizace Stříbrnice
Garant: 			obec Stříbrnice
Zúčastněné subjekty: 	obec Stříbrnice, Slovácké vodovody a kanalizace
Termín: 			
Finanční náklady: 	budou stanoveny na základě projektové dokumentace
Způsob financování: 	obec Stříbrnice, SFŽP, strukturální fondy
1.3.3	Řešení napojovacích míst kanalizace pro nové areály pro drobné a střední podnikání
Garant: 			obce, podnikatelé
Zúčastněné subjekty:	obce, podnikatelé, Slovácké vodovody a kanalizace
Termín: 		aktuálně při budování průmyslových areálů
Finanční náklady: 
Finanční náklady: 	podnikatelé, obecní rozpočty, strukturální fondy
OPATŘENÍ 1.4	Zásobování pitnou vodou
Většina obcí je soběstačná při dodávkách pitné vody z vlastních vodárenských zdrojů. Kvalita pitné vody je poměrně dobrá. Toto opatření si klade za cíl dořešení napojení pitné vody na nové areály pro MSP, ochranu místních vodárenských zdrojů a využití minerálních pramenů pro léčebné účely.

Aktivity:
1.4.1	Zajištění programu dlouhodobé ochrany místních vodárenských zdrojů postupným převedením zemědělské výroby v oblastech akumulace vod na extenzivní formy a ekologické způsoby hospodaření (extenzivní louky, lada,...), dobudování ÚSES, vyřešení nakládání s odpady
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 
1.4.2	Řešení napojovacích míst odběru pitné vody pro nové areály pro drobné a střední podnikání
Garant: 			obce, podnikatelé
Zúčastněné subjekty:		obce, podnikatelé, Slovácké vodovody a kanalizace
Termín: 		aktuálně při budování průmyslových areálů
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 		podnikatelé, obecní rozpočty, fondy EU
1.4.3	Realizovat projekty na snižování spotřeby vody v domácnostech a rekreačních zařízeních
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
1.4.4	Provést analýzu ekonomické proveditelnosti využití minerálních pramenů pro léčebné účely - vybudování rekreačně - lázeňských zařízení
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
1.4.5	Údržba a čištění studánek (Lesy ČR)
Garant: 			Lesy ČR
Zúčastněné subjekty: 	Lesy ČR, obce
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 1.5	Plynofikace
Jednotlivé obce mikroregionu Buchlov již mají vybudovaný v různém rozsahu rozvod plynu pro domácnosti v obcích. Připojení jednotlivých domácností je však nutno dořešit v převážné většině obcí. Z důvodu především snížení znečišťování životního prostředí obce postupně vybudují plynofikaci a tím nabídnou obyvatelům možnost ekologického vytápění domovů. Pokud budou realizovány nové areály pro drobné a střední podnikání, bude nutno vyřešit napojení těchto území na rozvodnou síť plynu.

Aktivity:
1.5.1	Plynofikace okrajových častí Buchlovic
Garant: 			obec Buchlovice
Zúčastněné subjekty: 	obec Buchlovice, JMP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
1.5.2	Plynofikace obce Staré Hutě (řešit jako pilotní projekt lokálního zásobování plynem)
Garant: 			obec Staré Hutě
Zúčastněné subjekty: 	obec Staré Hutě, JMP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
1.5.3	Dořešení napojení domácností na plynovod v obcích mikroregionu
Garant: 			zúčastněné obce
Zúčastněné subjekty:	JMP, domácnosti
Termín: 			2010
Finanční náklady: 
Způsob financování: 	
1.5.4		Řešení napojovacích míst pro odběr plynu v nových areálech pro drobné a střední podnikání
Garant: 			obce, podnikatelé
Zúčastněné subjekty:		obce, podnikatelé, JMP
Termín: 		aktuálně při budování průmyslových areálů
Finanční náklady: 
Způsob financování: 		podnikatelé, obecní rozpočty
OPATŘENÍ 1.6	Zásobování elektrickou energií, teplem a obnovitelné zdroje energie
Toto opatření je zaměřeno především na využívání alternativních zdrojů energie jak v oblasti dodávek el. energie výstavbou větrných elektráren, tak realizovat využití biohmoty pro výrobu tepla a el. energie s cílem posílit regionální zásobování. Součástí tohoto opatření je také dobudování systému veřejného osvětlení v obcích s využitím solární energie a dobudování elektrických sítí a kabelizací el. vedení.

Aktivity:
1.6.1	Realizovat využití biohmoty (zejména dřevní hmoty) pro výrobu tepla a elektrické energie (lokální i regionální zásobování)
- varianta centrální výroba a následná distribuce (rozvoz do obcí, kde nelze zbudovat plynovod)
- varianta lokální (obec, domácnost, podnikatelský subjekt) využití biomasy (obilní sláma, řepková sláma, dřevní hmota) nebo místo plošné plynofikace obce využívat plyn bodově v plynové kogenerační jednotce
Garant: 			obce, podnikatelé
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, domácnosti
Termín: 			12/2005
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy, program LEADER
1.6.2	Realizovat kampaň mezi místními obyvateli na podporu využití alternativních zdrojů energie v domácnostech a na snižování potřeby energie a tepla (výstavba nízkoenergetických domů, zateplování atd.)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, domácnosti, podnikatelé
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		minimální v souvislosti s kampaní
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, NNO
1.6.3	Realizovat přechod na topení plynem nebo na jiné ekologické formy vytápění
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, domácnosti
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny – závisí od každého případu
Způsob financování: 	místní zdroje
1.6.4	Výstavba a využívání solárních systémů v obcích (lokální ohřev vody v domácnostech)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, domácnosti
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny – závisí od každého projektu
Způsob financování: 	místní zdroje, podnikatelé, strukturální fondy
1.6.5	výstavba „větrných elektráren“ na vhodných lokalitách - zde ale nutno dodržet požadavek, aby výstavba nenarušila vysokou krajinnou hodnotu celé oblasti
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, energetické společnosti
Termín: 			12/2007
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy
1.6.6	Zpracování projektu Využití alternativních zdrojů energie
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	obce, mikroregion, POV
1.6.7	Kabelizace elektrického vedení v místech s vysokou urbanistickou a krajinářskou hodnotou
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, energetické společnosti
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
1.6.8	Vybudování systému osvětlení Modrá (elektrické lampy) – pilotní projekt
Garant: 			obec Modrá
Zúčastněné subjekty: 	obec modrá, podnikatelé
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	obec Modrá, dotační tituly
1.6.9	Dobudování sítě u všech problematických obcí
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, energetické společnosti
Termín: 			12/2006
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování:		obce
1.6.10	Využití elektrické energie a alternativních zdrojů energie ve stávajících a v nových areálech pro drobné a střední podnikání 
Garant: 			obce, podnikatelé
Zúčastněné subjekty:		obce, podnikatelé, plynárenské společnosti
Termín: 		aktuálně při budování průmyslových areálů
Finanční náklady: 
Způsob financování: 		podnikatelé, obecní rozpočty

Prioritní osa č. 2:	Rozvoj zemědělství a lesnictví
Zemědělství a lesnictví se jeví jako jeden z nejdůležitějších prvků ekonomického rozvoje mikroregionu. Velká část území je pokryta lesními porosty a zemědělskou půdou. Tato prioritní osa sleduje přizpůsobëní zemědělské produkce novým podmínkám zejména změnou využití půdy, intenzifikaci zemědělské výroby a zpracování produktů zemědělské a lesnické výroby přímo v regionu. Rozvoj zemědělství a lesnictví je založen na:
•	Přeměně lesní a zemědělské produkce z extenzivního hospodaření na intenzivní a využití zdevastovaných zemědělských areálů pro nabídku investorům
•	Podpoře lesního hospodářství, které bude do budoucna jednou ze stěžejních (pokud ne nejdůležitějších) hospodářských oblastí mikroregionu a následného rozvoje dřevozpracovatelského průmyslu
•	Podpoře ekologického zemědělství
•	Rozvoji agroturistiky, která představuje další významný zdroj příjmů pro místní zemědělce. Agroturistika je řešena v prioritní ose „Cestovní ruch“
OPATŘENÍ 2.1	Krajina a zemědělství
Toto opatření se zaměřuje především na změny zemědělské výroby dle podmínek krajiny, dotváření krajiny obnovou vodních nádrží, zavádění integrované výroby produkce vína a restrukturalizaci zemědělské výroby s cílem zapojení zemědělství do cestovního ruchu.

Aktivity:
2.1.1	Změna struktury využití půdy v horských oblastech - převod orné půdy na louky a pastviny, případně lada
Garant: 			obce, 
Zúčastněné subjekty: 	obce, pozemkové úřady 
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, pozemkové úřady
2.1.2	Změny skladby rostlinné výroby na exponovaných místech (zejména v jižní a jihovýchodní části)
Garant: 			zemědělské subjekty
Zúčastněné subjekty: 	zemědělské subjekty, obce
Termín: 			12/2005
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělské subjekty
2.1.3	Dotváření zemědělské krajiny rybníky a liniovou vegetací, obnovy retenčních nádrží a rybníků
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory životního prostředí
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy, SFŽP, MŽP
2.1.4	Zavedení ekologické (integrované) produkce vína jako pilotní projekt
Garant: 			podnikatelé ve vinařství 
Zúčastněné subjekty: 	vinaři, obce, mikroregion 
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	vinaři, obce, mikroregion, strukturální fondy, program LEADER
2.1.5	Využití opuštěných a často zdevastovaných zemědělských areálů v krajině - nabídka areálů k využití investorům, využití areálů pro agroturistiku, příp. likvidace již nevyužitelných objektů
Garant: 			obec 
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, podnikatelé, RRA VM, hospodářská komora 
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, strukturální fondy, obce, 

2.1.6	Vybudování zpracovatelského průmyslu a prodeje místních zemědělských produktů v rámci mikroregionu
Garant: 			 
Zúčastněné subjekty: 	obce, místní zemědělci, MSP
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.1.7	Restrukturalizace zemědělské výroby na produkty spotřebitelné v rámci regionální turistiky a na ekologické produkty, čímž se zvýší zapojení zemědělství do cestovního ruchu
Garant: 			 
Zúčastněné subjekty: 	obce, místní zemědělci, MSP
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
OPATŘENÍ 2.2	Živočišná a rostlinná výroba
V živočišné výrobě bude kladen důraz především na rozvoj pastevectví, vytvoření podmínek pro agroturistiku, přechodu na ekologické formy hospodaření a pěstování biohmoty.

Aktivity:
2.2.1	Změna technologických postupů s nižší energetickou a odpadovou náročností (např. změna ustájení krav)
Garant: 			zemědělská družstva
Zúčastněné subjekty: 	zemědělci, agrární komory
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.2.2	Rozvoj pastevectví – využití pastvin v podhorských oblastech, podpora chovu ovcí
Garant: 			zemědělci
Zúčastněné subjekty: 	místní zemědělci, agrární komora
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.2.3	Celkově realizovat útlum intenzívní živočišné výroby a zajistit přechod k extenzívnímu způsobu chovu (odlehčení zatížení krajiny živočišnou výrobou, nízká rentabilita živočišné výroby)
Garant: 			zemědělci
Zúčastněné subjekty: 	místní zemědělci, agrární komora
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.2.4	Podpora rozšíření chovu koní a jejich využití zejména pro agroturistiku
Garant: 			chovatelé koní
Zúčastněné subjekty: 	chovatelé koní, agrofarmy, obce, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	chovatelé koní, místní zdroje, strukturální fondy, program LEADER
2.2.5	Změny skladby rostlinné výroby na exponovaných místech větrné a vodní eroze (zejména v jižní a jihovýchodní části)
Garant: 			zemědělské subjekty
Zúčastněné subjekty: 	místní zemědělci, agrární komory
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.2.6	Realizovat program přechodu na ekologické formy hospodaření v rostlinné výrobě
Garant: 			zemědělské subjekty
Zúčastněné subjekty: 	místní zemědělci, obce, agrární komory
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
2.2.7	Perspektiva pěstování biohmoty, případně možnost ekonomického zhodnocení současné odpadní suroviny v rostlinné výrobě pro využití v rámci alternativních zdrojů energie
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, zemědělské subjekty, MSP
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, zemědělci, strukturální fondy, program LEADER
OPATŘENÍ 2.3	Vinařství a vinohradnictví
Vinařství přispívá významně nejen pro rozvoj ekonomiky mikroregionu, ale také rozvoji turistiky. Cílem tohoto opatření je vytvoření organizace pro koordinaci vinařství na území mikroregionu, zajistit distribuci produktů do turistických zařízení. Prioritou je budování vinných stezek, které přitáhnou turisty do mikroregionu. S tím také souvisí vybudování informačního systému.

Aktivity:
2.3.1	Vytvořit svaz vinařů mikroregionu, který by koordinoval rozvoj vinařství v oblasti a spolupracoval s dalšími subjekty.
Garant: 			mikroregion 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		minimální – pouze náklady na společná jednání
Způsob financování: 	členové svazu vinařů
2.3.2	Obnova a rozšíření vinic s místními typickými odrůdami (budování místních viničních tratí)
Garant: 			pěstitelé vinné révy 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy, strukturální fondy, program LEADER
2.3.3	Vybudování vinařských stezek v regionu (Buchlovice, Modrá, Osvětimany...).
Garant: 			svaz vinařů 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion, strukturální fondy, program LEADER
2.3.4	Realizace distribučního systému vína v turistických zařízeních - projekt „dostat víno znovu do hospod“
Garant: 			svaz vinařů 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion, restaurace, hotely
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy, restaurace, hotely
2.3.5	Napojení místních tras a naučných stezek na systém Greenways
Garant: 			mikroregion 
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy
2.3.6	Poskytovat souhrnné informace o tradici a nabídce vinohradnictví a vinařství regionu - tiskoviny, internet, začlenění informací do širší propagace mikroregionu
Garant: 			mikroregion 
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, pěstitelé vinné révy, svaz vinařů
Termín: 			
Finanční náklady: 		do 50.000,- Kč ročně
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion
2.3.7	Vedle odrůdových vín vytvořit minimálně jednu „regionální značku vína“, pod kterou by bylo společně prodáváno víno z celého regionu, především v rámci regionu
Garant: 			svaz vianřů 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy, obce, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy, strukturální fondy, program LEADER
2.3.8	Zajištění výsadby odrůd nutných pro výrobu známkového vína, zajištění zpracování vína, balení a distribuce, včetně marketingu
Garant: 			pěstitelé vinné révy 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé vinné révy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé vinné révy
OPATŘENÍ 2.4	Sady a sadovnictví
Cílem tohoto opatření je podpora některých zemědělských podniků a obcí, kteří mají zájem o ekologické formy hospodaření a využití starých sadů. Místní přírodní podmínky dávají dobré předpoklady pro možnost pěstování starých odrůd po celém území regionu i v horských oblastech (jako jsou např. jabloně). V mikroregionu je dále třeba podpořit zpracování ovoce.

Aktivity:
2.4.1	Rozšíření sadů (jabloně, višně, broskve), zejména původních odrůd
Garant: 			pěstitelé ovoce - sadaři 
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé ovoce - sadaři
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé ovoce - sadaři, strukturální fondy, program LEADER
2.4.2	Vybudování skladovacích prostor, případně moštárny pro konečné zpracování ovoce
Garant: 			zpracovatelé ovoce 
Zúčastněné subjekty: 	zpracovatelé ovoce, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zpracovatelé ovoce, strukturální fondy, program LEADER
2.4.3	Realizace projektu hledání a výsadby (případně obnovy) sadů s původními odrůdami ovoce
Garant: 			pěstitelé ovoce - sadaři
Zúčastněné subjekty: 	pěstitelé ovoce – sadaři, obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	pěstitelé ovoce – sadaři, obce, strukturální fondy, program LEADER
OPATŘENÍ 2.5	Lesnictví a myslivost
Toto opatření je zaměřeno na lesní hospodářství, které bude do budoucna nejen stěžejním odvětvím primární sféry hospodářství mikroregionu, ale také přispěje k rozvoji terciární sféry. Jednotlivé aktivity jsou zaměřeny na dodržování přírodě blízkých postupů v lesním hospodářství, zachování genofondu původních dřevin, společný postup malých i velkých vlastníků a budování zpracovatelského průmyslu. V terciální sféře je kladen důraz na využití turistiky a rekreačního využití lesa.

Aktivity:
2.5.1	Společný postup malých vlastníků lesů při hospodaření (vytvoření společné organizace)
Garant: 			vlastníci lesů
Zúčastněné subjekty: 	vlastníci lesů, obce, mikroregion
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		náklady budou minimální
Způsob financování: 	vlastníci lesů
2.5.2	Podpora budování následných fází zpracovatelského průmyslu včetně podpory rozvoje řemeslné výroby v oblasti výrobků ze dřeva 
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	zpracovatelé dřeva
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zpracovatelé dřeva, strukturální fondy, program LEADER
2.5.3	Možnost využití dřeva pro výrobu typických  druhů suvenýrů 
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	místní řemeslníci, vlastníci lesů, mikroregion, obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	místní řemeslníci, SROP, program LEADER
2.5.4	Začlenit využití dřevní odpadní hmoty do projektu „využití biomasy“ pro tvorbu tepla a elektrické energie 
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci lesů, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, obce, strukturální fondy, program LEADER
2.5.5	Nadále rozvíjet všechny mimoprodukční funkce lesa, zejména pro potřeby turistiky a CR
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci lesů, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy, program LEADER
2.5.6	Zpracování „koncepce rekreačního využití lesa“ – cykloturistika, naučné stezky
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v oblasti cestovního ruchu
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé v CR, strukturální fondy, program LEADER
2.5.7	Obnova a udržování lesních cest, především nezpevněných pěších stezek a cyklotras ničených lesnickou mechanizací
Garant: 			vlastníci lesů
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci lesů
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	vlastníci lesů
2.5.8	Zapojení myslivosti do cestovního ruchu regionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci lesů, myslivecké svazy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	myslivecké svazy, obce, strukturální fondy, program LEADER
2.5.9	Vydání informačního materiálu na propagaci programů a aktivit spojených s myslivostí
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, myslivecké svazy, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy
2.5.10	Vytvoření regionálního „kalendáře“ pro zájemce o myslivost
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, myslivecké svazy, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy, program LEADER
2.5.11	Projednat se stravovacími zařízeními regionu doplnění jídelníčku o speciality ze zvěřiny a vytvoření „specializace obcí - restaurací“ na určitý druh zvěřiny a určitou místní (obecní) specialitu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé – strav. zařízení, myslivecké svazy
Termín: 			
Finanční náklady: 		žádné
Způsob financování: 	
2.5.12	Vytipovat vhodné objekty pro pořádání kulturních a kulinářských akcí s mysliveckou tematikou, nejlépe s možností ubytování (hájovny, selská stavení, farmy,..)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, myslivecké svazy, vlastníci kulturních a ubytovacích zařízení
Termín: 			
Finanční náklady: 		žádné
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 2.6	Rybářství a rybnikářství
Toto opatření se zaměřuje na budování vodních ploch, údržbu stávajících ploch a vytvoření podmínek pro rybolov jako nabídku cestovního ruchu. K tomu zaměřit také propagaci a rozvoj dalších služeb. Budování rybníků je významným krajinářským prvkem a prevencí proti povodním.

Aktivity:
2.6.1	Budování vodních ploch ve všech vhodných lokalitách v regionu a využití pro chov ryb (např. Stříbrnice, Břestek, Modrá, Velehrad)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy
2.6.2	Obnova chovu pstruhů v Buchlovickém potoce
Garant: 			vlastníci vodních toků
Zúčastněné subjekty: 	vlastníci vodních toků, obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	vlastníci vodních toků, strukturální fondy
2.6.3	Zpracovat rybolov jako nabídku turistického cíle (zapojení do komplexního turistického produktu regionu)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
2.6.4	Vytvoření regionálního „kalendáře“ pro zájemce o rybolov
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
2.6.5	Projednat se stravovacími zařízeními regionu doplnění jídelníčku o speciality z ryb  -  vytvořit případně místní (obecní) specialitu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé – strav, zařízení, majitelé vodních toků a ploch
Termín: 			
Finanční náklady: 		žádné
Způsob financování: 	
2.6.6	Zpracovat tištěnou nabídku možností rybolovu v regionu a zajistit distribuci nabídky (tiskovina) do obchodů a ubytovacích zařízení regionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci toků a vodních ploch
Termín: 			
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
2.6.7	Realizovat doprovodné akce v průběhu celého roku (rybářské soutěže, výlovy pro veřejnost atd.) - kalendář rybářských akcí
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, vlastníci vodních ploch a toků
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy

Prioritní osa č. 3:	Ochrana životního prostředí a zachování hodnot krajiny

Životní prostředí je důležitým faktorem kvality života v regionech a hraje důležitou úlohu pro volbu místa bydliště a pracoviště obyvatel. Významnými aspekty jsou v tomto ohledu zachování a obnova přírodního bohatství, kulturního rázu a ekologické stability krajiny; zlepšení kvality ovzduší a vod; omezení produkce odpadů, zvýšení environmentálního povědomí občanů a jejich zapojení do rozhodovacích procesů. V souvislosti s tím je velice významné uplatňování zásad trvale udržitelného rozvoje.

„Trvalá udržitelnost“ se týká zachování zdravé biosféry a uvážlivého nakládání se zdroji jako je ovzduší, voda, půda a nerostné suroviny, na nichž je závislý budoucí osud lidstva. „Rozvojem“ se v kontextu trvalé udržitelnosti rozumí nikoliv ekonomický rozvoj sám o sobě, ale i jeho širší cíl, jímž je zlepšení kvality života pro všechny složky obyvatelstva. „Trvale udržitelným rozvojem“ tedy rozumíme „uchování a zlepšení kvality života lidí žijících v souladu s únosností ekosystémů“. 

Realizace bude stimulovat následující procesy:
•	Zvýšení ochrany před následky povodní přijetím opatření k revitalizaci říčních toků a ke zvýšení retenční schopnosti krajiny.
•	Zlepšení úrovně nakládání s odpady v souladu s ustavenou hierarchií nakládání s odpady (předcházení vzniku odpadů, materiálové využití, energetické využití a bezpečné odstranění) a rekultivaci a sanaci starých ekologických zátěží.
•	Soulad s právní úpravou oblasti ŽP v EU a s Aproximační strategií pro oblast životního prostředí. 
•	Respektování požadavku trvalé udržitelnosti přijatý do podmínek účasti na politice soudržnosti EU a jasně stanovující závislost rozvojových plánů na životním prostředí
•	Spolupráci subjektů na obou stranách hranice při ochraně životního prostředí
OPATŘENÍ 3.1	ÚSES, diverzita území, zachování hodnot krajiny
Mikroregion bude vytvářet podmínky zaměřené na ochranu krajiny, péči o krajinu a krajinné plánování; zabezpečovat účast správních orgánů na místní a regionální úrovni, jakož i široké veřejnosti při realizaci krajinné politiky a respektovat krajinu v urbanismu a krajinném plánování a ve státních koncepcích, strategiích a programech kulturní, environmentální, zemědělské, sociální a hospodářské politiky, jakož i v ostatních odvětvových politikách s možným přímým nebo nepřímým vlivem na krajinu.

Aktivity:
3.1.1	Zachování genofondu původních dřevin
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
3.1.2	Průběžný převod orné půdy na louky a pastviny, sady a lada, zalesnění
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, katastrální úřady
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.1.3	Přechod k ekologickým způsobům hospodaření v krajině s cílem ochrany druhové pestrosti území
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, zemědělci
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	zemědělci, strukturální fondy
3.1.4	Promítnutí urbanistických a krajinářských zásad trvale udržitelného rozvoje do územních a rozvojových plánů obcí, dobudování komplexního funkčního ÚSES na celém území (přednostně v zemědělsky využívané jižní a jihovýchodní části území)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, katastrální úřady
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.1.5	Projekt na obnovu alejí v regionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, sadaři
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
3.1.6	Zajištění likvidace skládek v krajině a následné asanace 
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 3.2	Chráněná území
Chráněná území s bohatou typickou vegetací, v řadě případů ojedinělou, nabízí návštěvníkům jedinečné seznámení s přírodním bohatstvím mikroregionu. Návštěvníci v těchto oblastech získají řadu zážitků. Pro uchování těchto lokalit pro příštích generace je nutná zvýšená ochrana přírody.
3.2.1	Respektování pravidel hospodaření v přírodním parku, vysvětlující kampaň pro výhody existence přírodního parku (místní obyvatelé)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, CHKÚ
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.2	Budování naučných stezek a přírodovědných expozic v regionu
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.3	Přísné dodržování přírodě blízkých postupů v lesním hospodářství (eliminace vlivu lesního hospodářství na CHÚ)
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v lesním hospodářství
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.4	Zavedení využití alternativních zdrojů energie a ekologické řešení likvidace odpadů prioritně v územích, kde mohou přímo negativně ovlivnit flóru a faunu chráněných území
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.5	Připravit vyhlášení nových maloplošných chráněných území
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.6	Podpora vzniku přírodovědných kroužků na školách, hnutí Junák
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, školy
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.2.7	Podpora vzniku nevládních organizací zaměřených na ochranu přírody a krajiny
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, NNO
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 3.3	Půda
Opatření směřuje na podporu rozvoje zemědělské produkce na základě principů ekologického hospodaření se zaměřením na tipické produkty této oblasti. Nedílnou součástí tohoto opatření je ochrana území před věternou a vodní erozí.

Aktivity:
3.3.1	Podpora zemědělské produkce (rostlinné výroby, vinařství a sadovnictví) na základě principů ekologického hospodaření, případně pro pěstování biomasy
Garant: 			podnikatelé v zemědělství
Zúčastněné subjekty: 	obce, zemědělci
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.3.2	Důsledná ochrana lesa, podpora převedení části orné půdy na louky a pastviny, podpora pastevectví
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.3.3	V případě využití půdy pro pěstování vinné révy podpora integrované produkce a ekologického způsobu hospodaření
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, pěstitelé vinné révy
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	

3.3.4	Podpora budování protierozních opatření v celém postiženém území jižní a jihovýchodní části regionu (remízky, meze, větrolamy, aleje,...)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, zemědělci
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 3.4	Klimatické podmínky, čistota vzduchu
Opatření směřuje především k udržení čistoty ovzduší především podporou pěstování lesa a minimalizovat činnosti, které by ovzduší podstatně zhoršovaly – zejména vytápění tuhými palivy. S tím souvisí využití energií šetrných k životnímu prostředí – plyn, obnovitelné zdroje energie, solární a větrná energie.

Aktivity:
3.4.1	Maximální podpora pěstování lesa při respektování zásad přírodě blízkých postupů v lesním hospodářství
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, majitelé lesů
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.4.2	Podpora zemědělské produkce (rostlinné výroby, vinařství a sadovnictví) na základě principů ekologického hospodaření, případně pro pěstování biomasy
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, pěstitelé vinné révy, sadaři
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.4.3	Propagovat území jako „ostrov čistoty“, využít pro marketing cestovního ruchu i zemědělských produktů
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.4.4	Zejména u obcí umístěných v údolích (např. Staré Hutě), kterých se tyto klimatické jevy dotýkají, nutno minimalizovat takové činnosti, které by vedly ke zhoršení prostředí obce (vytápění,...)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.4.5	Výsadba takových druhů stromů ve vrcholových partiích mikroregionu, které odolávají zvýšené imisní zátěži
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, majitelé lesů
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 3.5	Voda (vodní toky, plochy, zdroje)
Toto opatření si klade za cíl především zlepšení stavu toků a vodních nádrží budováním protierozních opatření a čištěním odpadních vod. Dále rozšiřováním vodních ploch vč. revitalizace říčních systémů. 

Aktivity:
3.5.1	Průběžná kontrola vodních toků (eroze, povodně), budování protierozních opatření v povodí toků, revitalizace říčních systémů
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP, majitelé vodních toků
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.5.2	Zajištění zlepšení kvality vod v těchto tocích – budování ČOV
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, Slovácké vodovody a kanalizace
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
3.5.3	Budování rybníků a dalších vodních ploch ve všech vhodných lokalitách (nutnou podmínkou budování je citlivé začlenění vodních děl do krajiny a nepoškození významných biotopů při výstavbě
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, příslušné odbory ŽP
Termín: 			
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	

Prioritní osa č. 4:	Trvale udržitelný rozvoj venkova, rozvoj řemesel, podpora a rozvoj MSP

Aby nedocházelo ve venkovských oblastech k vylidňování a stárnutí obyvatel, je třeba vytvořit v obcích podmínky pro stabilizaci zejména mladých rodin. Realizaci této prioritní osy by měla stimulovat následující procesy: 
•	Vytvoření nových pracovních míst a omezení nutnosti vyjíždět za prací mimo oblast
•	Zajištění podmínek pro bydlení
•	Vytvoření podmínek pro kulturní a společenské vyžití
•	Zlepšení podmínek ve školství, zdravotnictví a sociální péče

Všechny záměry přijaté v rozvojové strategii mikroregionu Buchlov mají sjednocující směr, kterým je zkvalitnění občanského života. 

OPATŘENÍ 4.1	Rozvoj kultury a obnova tradic
K udržitelnému způsobu života ve venkovských oblastech bezesporu patří možnosti kulturního vyžití obyvatel. Lidové zvyky, tradice a tradiční řemesla mohou být významným faktorem k rozvoji cestovního ruchu a současně významně přispějí k naplnění volného času obyvatel.

Aktivity:
4.1.1	Vydat folklorní kalendář regionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			6/2004, pravidelná aktualizace
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	mikroregion, obce, strukturální fondy
4.1.2	Realizovat projekt „Kulturní léto mikroregionu“, různé žánry, různá místa, různé cílové skupiny (využít volné plochy, kulturní zařízení, církevní stavby, hrad, zámek, ...) vč. marketingu a propagací jednotlivých akcí
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR, NNO
Termín: 			6/2004, každoroční opakování
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	podnikatelé, obce, strukturální fondy, program LEADER
4.1.3	Podporovat činnost spolků v obcích, zajistit potřebné zázemí pro jejich činnost
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, spolky, podnikatelé
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	podnikatelé, obce, strukturální fondy
4.1.4	Vybudování amfiteátru, který bude využíván pro pořádání regionálních kulturních akcí (např. Staré Hutě, Salaš)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, spolky, podnikatelé
Termín: 			6/2005
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, obce, strukturální fondy, program LEADER
4.1.5	Vytvořit síť místních galerií s různým uměleckým zaměřením (malého i většího rozsahu), síť expozic s tematikou typickou pro danou obec (historie, řemesla, zemědělství, příroda, atd.) nebo lokalitu (tématické expozice a malá muzea) - v galeriích a expozicích by měly převládat prvky typické pro region, např. archeoskanzen
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, podnikatelé
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obce, mikroregion, podnikatelé, strukturální fondy, program LEADER
OPATŘENÍ 4.2	Rozvoj řemesel
Opatření je zaměřeno na znovuoživení tradic dřívější řemeslné výroby. Podpora úspěšných řemeslných dílen v mikroregionu bude zaměřena především na rozvinutí distribuční a prodejní sítě v regionu a zvýšení nabídky řemeslných výrobků pro návštěvníky. Dalším cílem je obnova řemesel, kde se nabízí mimo jiné i využití navazujícího zpracovatelského průmyslu na lesní hospodářství a dále na navázání na tradiční hrnčířství a keramiku.

Aktivity:
4.2.1	Obnovení řemeslné výroby - hrnčířství, modřanská zakuřovaná keramika atd. - komplexní projekt řemeslných dílen
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, řemeslníci, strukturální fondy, program LEADER
4.2.2	Vybudování skanzenu (skláren) Staré Hutě, Stupava
Garant: 			obce Staré Hutě a Stupava
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy, 
4.2.3	Identifikovat a zpřístupnit řemeslné dílny turistům (alespoň v období turistické sezóny), napojit nabídku na programy cestovních kanceláří
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, řemeslníci, cestovní kanceláře, TIC
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
4.2.4	Zpracovat katalog řemesel mikroregionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		budou zpracován rozpočet
Způsob financování: 	obce, mikroregion, řemeslníci, strukturální fondy
4.2.5	Pořádání pravidelných trhů (i putovních) pro prodej řemeslných výrobků
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci, podnikatelé
Termín: 			6/2004, průběžně
Finanční náklady: 		budou zpracován rozpočet
Způsob financování: 	obce, mikroregion, řemeslníci, podnikatelé, strukturální fondy, program LEADER
4.2.6	Podporovat rozvoj řemeslné výroby navazující na využití dřeva
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, řemeslníci, strukturální fondy, program LEADER
4.2.7	Vybudování společné distribuční a prodejní sítě v regionu, včetně vybudování „regionální prodejní galerie“ řemeslných výrobků v některém historickém objektu nebo typickém venkovském stavení
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, řemeslníci, strukturální fondy, program LEADER
4.2.8	Napojení prodejní sítě na zařízení cestovního ruchu
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, řemeslníci, podnikatelé v CR
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 4.3	Ochrana a využití památek
V mikroregionu je řada památek nadregionálního významu. Tyto objekty významně přispívají k rozvoji cestovního ruchu a proto je cílem tohoto opatření jejich ochrana a údržba. Nedílnou součástí je jejich prezentace. 

Aktivity:
4.3.1	Prezentace kvalitní regionální architektury
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy, 
4.3.2	Využití Velehradu jako poutního domu
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion,  
4.3.3	Restaurování sakrální architektury (kapličky, boží muka,..)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, Zlínský kraj 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, strukturální fondy, dotace Zlínského kraje
OPATŘENÍ 4.4	Rozvoj sídel a bydlení
Bydlení je základní urbanistickou funkcí, bez jejíhož rozvoje není možné trvale udržet život v jednotlivých obcí. Rozvoj bydlení spolu s rozvojem podnikání zajišťuje stabilizaci obyvatel obce, příliv nových občanů, zlepšení demografického potenciálu. Bytová výstavba je také nezanedbatelným zdrojem nových pracovních míst.

Aktivity:
4.4.1	Zabezpečení ochrany sídel a jejich urbanistického a krajinného rázu před negativními vlivy moderní a netypické výstavby (zakotvení v ÚPD, dohled „regionálního architekta“)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, dotace Zlínského kraje na změnu ÚPD 
4.4.2	Prosazování programů revitalizace a rekonstrukce již zastavěných částí obcí před plošným rozrůstáním se obcí (zakotvení v ÚPD)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, dotace Zlínského kraje na změnu ÚPD 
4.4.3	Vytvoření programu nabídky nevyužitých domů zájemcům o bydlení (preferovat před stavbou na „zelené louce“, vytvořit systém pobídek - zvýhodnění)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		žádné
Způsob financování: 	 
4.4.4	Vytipování vhodných lokalit pro bydlení a zakotvení v ÚPD obcí
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, dotace Zlínského kraje na změnu ÚPD 
4.4.5	Budování infrastruktury pro bydlení, využití dotací MMR
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, dotace MMR 
4.4.6	v zájmu trvale udržitelného života v obcích podporovat vytvoření služeb a zázemí (pracovní příležitosti, sportovní vyžití, kultura,..) pro mladé lidi a rodiny s dětmi (minimálně stejná priorita jako zajišťování služeb pro staré občany)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy 
OPATŘENÍ 4.5	Rozvoj služeb pro obyvatele, rozvoj malého a středního podnikání, zaměstnanost, trh práce
Rozvoj služeb, rozvoj malého a středního podnikání přispívá ke stabilizaci obce, větší daňové výtěžnosti a navýšení obecního rozpočtu. 

K rozvoji bydlení patří i služby pro obyvatelstvo (jako je kadeřnictví, kosmetika, čistírny, resp. sběrny, půjčovny videokazet, kol, servisy, fotosběrny apod.), které zpříjemňují život a obyvatelům přinášejí nová pracovní místa. Tyto služby také výrazně přispívají k zpříjemnění pobytu turistům a zvyšují atraktivnost dané oblasti.

Aktivity:
4.5.1	Založit budoucí prosperitu regionu na lesnictví a zpracování dřeva (jedna z nejvyšších rozvojových priorit)
Garant: 			mikroregion, podnikatelé
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, zpracovatelé dřeva 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy 
4.5.2	Podpora výstavby zpracovatelských podniků z oblasti lesnictví a zemědělství
Garant: 			mikroregion, podnikatelé
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, zpracovatelé dřeva 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy 
4.5.3	Podpora programů s celoroční nebo kombinovanou možností zaměstnání obyvatel (léto - zima)
- celoroční - např. vinařství a vinohradnictví
- kombinované -  léto služby v cestovním ruchu, zima řemeslná výroba, výroba suvenýrů
Garant: 			mikroregion, podnikatelé
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, úřady práce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.5.4	Nadále rozvíjet pracovní místa v lesnictví jako stabilním prvku místní ekonomiky
Garant: 			podnikatelé v lesnictví
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, zpracovatelé dřeva 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy 
4.5.5	Podpora rozvoje „přidružené“ výroby navazující na těžbu dřeva - zejména v zimním období
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, zpracovatelé dřeva 
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.5.6	Rozvíjet programy na podporu vytváření nových pracovních míst zejména v oblasti služeb cestovního ruchu, včetně systému školení a rekvalifikace 
Garant: 			mikroregion, podnikatelé
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, úřady práce 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.5.7	Vytvoření databáze ploch a objektů pro investory
Garant: 			RRA VM
Zúčastněné subjekty: 	obce, RRA VM
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 
Způsob financování: 	
4.5.8	Zajištění propagace a marketingu pozemků pro investory a aktivní vyhledávání investorů pro vytipované ekonomické zóny
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, RRA VM, Krajské úřady
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 4.6	Rozvoj školství, zdravotnictví a sociální péče, bezpečnost
Znalosti a schopnosti (kvalifikace) lidí vyžadují náklady a přinášejí výnosy. Cílem investic do lidského kapitálu je rozšíření a zkvalitnění vzdělávání a zvýšení mobility a flexibility nabídky pracovních sil změněným kvalifikačním požadavkům. Aktivity tohoto záměru jsou zaměřeny na zkvalitnění školských zařízení, výuky a rozvoj doplňkových vzdělávacích aktivit s cílem zajištění celoživotního vzdělávání.

Nedílnou součástí trvale udržitelného života na venkově je dostupná zdravotní a sociální péče v dostatečném rozsahu pro obyvatele mikroregion. V současné době není pokrytí obcí z pohledu zdravotní a sociální péče v souladu s potřebami. Obyvatelé řady obcí mají přístup k těmto službám značně ztížen a musí za těmito službami dojíždět i do vzdálenějších míst, což společně s omezování hromadné dopravy působí řadu obtíží.

V oblasti zajištění bezpečnosti budou aktivity směřovat k realizaci projektu „společné regionální policie“ a k prevenci sociálně – patologických jevů (drogy apod.)

Aktivity:
4.6.1	Podpora zřízení specializovaných škol, které mají vazbu na region (lesnické, řemeslné školy apod.)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, Zlínský kraj
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, Zlínský kraj 
4.6.2	Zapojení místních obyvatel do činnosti školy vesnice v Modré, využití „odborného“ potenciálu školitelů i žáků pro přípravu projektů v regionu
Garant: 			obec Modrá
Zúčastněné subjekty: 	obec Modrá, NNO, Škola vesnice Modrá 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.6.3	Napojení činnosti uměleckoprůmyslové školy v Uh. Hradišti na programy rozvoje řemeslné výroby, suvenýrů, vytváření sítě galerií  a rozvoje služeb cestovního ruchu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, uměleckoprůmyslová škola v Uh. Hradišti, řemeslníci 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.6.4	Rozvoj základní zdravotní péče ve spádových obcích
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, praktičtí lékaři 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.6.5	Vybudování sítě „míst první pomoci - traumatologický plán“ na důležitých křižovatkách pěších tras a cyklotras
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, lékaři 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
4.6.6	Využití koní pro pohyb policistů ve zvlášť náročných úsecích
Garant: 			policie
Zúčastněné subjekty: 	obce, policie 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	 
Prioritní osa č. 5:	Cestovní ruch
Cestovního ruch představuje v dnešní době jedno z nejrychleji rostoucích, ale současně i nejvíce konkurenční prostředí, které vyžaduje stále nové a nové nápady. Region musí upravit svůj image tak, aby zaujal i turisty a rekreanty, kteří tráví na dovolených kratší dobu nebo jenom projíždějí a hledají nové aktivity a služby uspokojující jejich potřeby nových a výjimečných zážitků. Ideální dovolená se v představách mnoha turistů spojuje právě s tímto. 

Realizace bude stimulovat následující procesy:
•	Rozvoj produktů vhodných pro podmínky mikroregionu zejména agroturistika, hippoturistika a vinařská turistika 
•	Využití přírodních podmínek pro lázeňskou turistiku
•	Vytvoření podmínek pro cykloturistiku a pěší turistiku a zájemce o historii a památky vč. poutníků
•	Zkvalitnit turistické služby – ubytování stravování, sportovní vyžití a další služby
•	Nalezení nových přístupů, jak mikroregion prodat jako atraktivní oblast pro turismus.
•	Investování do rozvoje cestovní ruchu s využitím podnikatelských aktivit soukromé sféry i obcí

Investice do cestovního ruchu nemusí přinést okamžité výsledky. K tomu, aby se jej v regionu podařilo nastartovat, je kromě samotné existence turistických atrakcí nezbytný plánovací proces, který zahrne zvážení otázek ekonomických, infrastruktury, lidských zdrojů i životního prostředí. Obce a mikroregiony mohou ve svém úsilí uspět pouze tehdy, pokud realisticky ohodnotí své zdroje, zváží všechna pro a proti, naplánují akce a projekty, které budou dostatečně pružně reagovat na poptávku – a především budou velmi aktivně nabízet své přednosti na trhu.

Rozvoj cestovního ruchu je podrobněji zpracován v samostatné strategii rozvoje cestovního ruchu mikroregionu Buchlov.
OPATŘENÍ 5.1	Agroturistika a ekoturistika, vinařská turistika
Rozvoj agroturistiky a ekoturistiky je plně ve shodě se zásadami rozvoje netradičních forem zemědělství, může se stát významným přínosem pro ekonomiku a vytvářet pracovní příležitosti zejména v malých obcích. Atraktivní formu, kterou může nabídnout jako jeden z mála mikroregionů v ČR je vinařská turistika, na kterou představitelé mikroregionu Buchlov kladou zvláštní důraz. 

Aktivity:
5.1.1	Zpracovat projekt na rozvoj ekofarem a ubytování na statku
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, ekofarmy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, ekofarmy, strukturální fondy, program LEADER
5.1.2	Vytvořit komplexní produkt „agroturistika“
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, agroturistika
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, agroturistické farmy, strukturální fondy, program LEADER
5.1.3	Podpora projektům na rozvoj hippoturistiky (např. Modrá, Buchlovice, Osvětimany,..)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, chovatelé koní, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, chovatelé koní, strukturální fondy, program LEADER
5.1.4	Zpracování produktu vinařské turistiky a napojení na aktivity vinařských stezek
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, pěstitelé vinné révy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, vinaři, strukturální fondy, program LEADER
OPATŘENÍ 5.2	Lázeňství
Cílem tohoto opatření je využití přírodních podmínek pro vybudování relaxačních a ozdravných center nejen pro obyvatele, ale zejména turisty.  

Aktivity:
5.2.1	Realizace projektu vybudování lázeňského a relaxačního centra v rámci rekreačního prostoru Smraďavka
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, strukturální fondy
5.2.2	Zpracování studie využití pramenů pro rozvoj cestovního ruchu, případně studie proveditelnosti
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, dotační tituly MMR a Zlínského kraje
5.2.3	Podpora rozvoje relaxačních a ozdravných pobytů v návaznosti na lázeňství (možno i v ostatních obcích regionu)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 5.3	Cykloturistika, pěší turistika, naučné stezky, ostatní trasy a stezky
V oblasti cykloturistiky a pěší turistiky je v tomto opatření prioritní dobudování sítě tras v rámci již vybudované „Velkomoravské poutní trasy“, která byla budována za pomoci programu SAPARD. Konkrétní aktivity budou zaměřeny na rekonstrukci komunikací, vybudování doprovodné infrastruktury a služeb k cyklotrasám, dokončení značení všech tras a propagaci. 

V mikroregionu jsou také vhodné podmínky pro budování tématických a naučných cyklotras, kde se aktéři zaměří především na budování vinařských stezek, koňských tras a naučných stezek v přírodě.

Aktivity:
5.3.1	Dopracování komplexního turistického produktu pro pěší turisty a cykloturisty „Velkomoravská poutní trasa“
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy, dotace Zlínského kraje, fond dopravy na cyklistiku
5.3.2	Budování doprovodné infrastruktury (parkoviště, tábořiště, odpočívadla)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě jednotlivých projektů
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy, Phare
5.3.3	Tvorba a vyznačení nových pěších tras nebo okruhů s různou tematikou (lesni trasy, po přírodě, za vínem, ...)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektů
Způsob financování: 	obce, strukturální fondy
5.3.4	Podpora výstavby rozhleden v krajině (jako víceúčelová zařízení rozhledny, vysílací antény pro sítě, protipožární stanoviště,..)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektů
Způsob financování: 	obce, podnikatelé, SROP
5.3.5	Na nástupních místech pěších tras a cyklotras instalovat informační tabule s „profily“ jednotlivých tras
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, SROP
5.3.6	Vydat mapu pěších tras a cyklotras s jejich podrobnou charakteristikou
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, T.mapy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé
5.3.7	Budování oficiálních tábořišť na vhodných místech (společně s Lesy ČR)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, Lesy ČR 
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
5.3.8	Realizovat síť  tzv. „cyklistických partnerů“ v celém regionu - míst, kde cykloturista může žádat pomoc (zalepení kola, půjčení pumpičky na kolo, drobné občerstvení, telefon, koupě mapy atd.)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé 
Termín: 			6/2004, průběžná aktualizace
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
5.3.9	Dokončit značení všech páteřních tras v co nejkratší době
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, SROP
5.3.10	Budování naučných stezek a přírodovědných expozic v regionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, SROP
5.3.11	Zpracování projektu a budování „tématických“ naučných stezek (vinařské stezky, archeologické stezky, houbařské stezky, atd.)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, SROP
5.3.12	Vyhodnotit význam všech současných stezek pro budoucí rozvoj cestovního ruchu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce
5.3.13	Vyznačení koňských tras v terénu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, chovatelé koní
Termín: 			6/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
OPATŘENÍ 5.4	Sportovní a kulturní vyžití návštěvníků, další aktivity
Opatření si klade za cíl zlepšit podmínky pro sportovní a kulturní vyžití obyvatel mikroregionu a návštěvníků – turistů. Opatření je zaměřeno především na skupinu turistů, kteří preferují aktivní odpočinek a mají zájem o doplnění i o kulturní vyžití. V rámci opatření budou podporovány aktivity zaměřené na budování a rekonstrukci infrastruktury cestovního ruchu.

Aktivity:
5.4.1	Rekonstrukce tenisového kurtu na hřišti v Modré
Garant: 			obec Modrá
Zúčastněné subjekty: 	obec Modrá
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Modrá, SROP
5.4.2	Vybudování golfového hřiště mikroregionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	mikroregion, obce, SROP
5.4.3	Rozšíření sportovního areálu (kurty, volejbalové hřiště, minigolf, travnaté hřiště) v Buchlovicích
Garant: 			obec Buchlovice
Zúčastněné subjekty: 	obec Buchlovice
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Buchloivce, SROP
5.4.4	Vyhledání lokalit a zpracování projektu na vybudování několika sportovně - rekreačních areálů - především v místech velké koncentrace turistů (Smraďavka, Osvětimany - přehrada atd.)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 		minimální
Způsob financování: 	
5.4.5	Specializace obce Břestek na sportovní aktivity regionálního významu 
Garant: 			obec Břestek
Zúčastněné subjekty: 	obec Břestek, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Břestek, podnikatelé, SROP
5.4.6	Vybudování lyžařského vleku a zázemí v Osvětimanech
Garant: 			obec Osvětimany
Zúčastněné subjekty: 	obec Osvětimany, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Osvětimany, podnikatelé, SROP
5.4.7	Vybudování koupaliště (Osvětimany)
Garant: 			obec Osvětimany
Zúčastněné subjekty: 	obec Osvětimany, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Osvětimany, podnikatelé, SROP
5.4.8	Vybudování lyžařského vleku ve Stupavě a zázemí pro lyžaře 
Garant: 			obec Stupava
Zúčastněné subjekty: 	obec Stupava, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Stupava, podnikatelé, SROP
5.4.9	Zajištění úpravy tratí pro běžkaře v průběhu zimy, zajištění služeb
Garant: 			sportovní kluby
Zúčastněné subjekty: 	sportovní kluby, obce
Termín: 			průběžně
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
5.4.10	Komplexní řešení rekreační oblasti Buchlovice - Smraďavka jako rekreačního zázemí pro obyvatele Uherského Hradiště a obcí regionu, včetně nabídky pro turisty
Garant: 			obec Buchlovice
Zúčastněné subjekty: 	obec Buchlovice, podnikatelé, mikroregion
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Buchlovice, podnikatelé, SROP
5.4.11	Vybudování 2 tenisových kurtů ve Velehradu
Garant: 			obec Velehrad
Zúčastněné subjekty: 	obec Velehrad
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektu
Způsob financování: 	obec Velehrad, SROP
5.4.12	U vodních nádrží sloužících k rekreaci současně prioritně vybudovat alespoň malé bazény pro koupání dětí, dobudovat vodní atrakce (skluzavky, dobogány atd.)
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektů
Způsob financování: 	obce
OPATŘENÍ 5.5	Turistické služby – ubytování, stravování, další služby CR
Cílem tohoto opatření je vytvořit systém komplexní systém o návštěvníky zejména v oblasti ubytování, stravování a doprovodných služeb. Předpokladem úspěšného splnění tohoto opatření je úzká spolupráce a koordinace činností mezi samosprávou a podnikateli v cestovním ruchu. 

Aktivity:
5.5.1	Realizace zvýšení kvality služeb prostřednictvím vzniku řetězce certifikovaných služeb 
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
5.5.2	Provést inventarizaci ubytovacích kapacit, zejména levného ubytování (kempy, tábory, ubytovny atd.), v celém mikroregionu a na základě budoucích cílů stanovit potřebu budování nových kapacit, případně jejich renovaci
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé – ubytovací zařízení
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
5.5.3	Zpracovat projekty na využití volných kapacit táborů a rekreačních středisek, případně oprávněnost jejich likvidaci
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	rozpočty obcí
5.5.4	Prioritní podpora budování malých hotelů a pensionů standardu *** ve všech vhodných lokalitách regionu
Garant: 			
Zúčastněné subjekty: 	obce, mikroregion, podnikatelé v ubytovacích službách
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektů
Způsob financování: 	podnikatelé, SROP
5.5.5	Provést inventarizaci stravovacích zařízení v celém mikroregionu a na základě budoucích cílů stanovit potřebu budování nových kapacit, případně jejich renovaci
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé – stravovací zařízení
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 		
Způsob financování: 	
5.5.6	Vybudování regionálního rezervačního systému ubytování - vazba na vybudování regionálního TIC a systém fungující na www.slovacko.cz
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, region Slovácko, podnikatelé v CR
Termín: 			9/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, podnikatelé v CR
5.5.7	Obnova (vybudování nových) parkovacích ploch v celém regionu + budování odpočívadel
Garant: 			obce
Zúčastněné subjekty: 	obce
Termín: 			
Finanční náklady: 		budou stanoveny na základě projektů
Způsob financování: 	obce, dotace Zlínského kraje
5.5.8	Iniciovat a podporovat zřízení nástupního místa pro pěší turisty a cykloturisty ve Starém Městě nádraží ČD včetně potřebného vybavení (půjčovna, úschovna a opravna kol, odvoz kola a zavazadel, TIC)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, region Slovácko, Staré Město
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	
5.5.9	Vybudovat regionální TIC a následně zpracovat projekt sítě TIC, v mikroregionu s návazností na region Slovácko
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé, Region Slovácko
Termín: 			12/2004
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	obce, mikroregion, podnikatelé, strukturální fondy
OPATŘENÍ 5.6	Propagace a marketing, informační databáze
Z hlediska rozvoje cestovního ruchu je klíčové, aby byly správně identifikovaným cílovým  skupinám turistů nabídnuty dobře připravené produkty cestovního ruchu. Produkt je to, prostřednictvím kterých se region prodává a získává své návštěvníky. Jedná se nejen o turistický program (ve smyslu identifikace cíle, tras, atraktivit), ale také o stanovení způsobu odbytu a zajištění zpětné vazby a monitoringu. Navržené aktivity přispívají k zajištění odpovídajícího zastoupení v  produktech širšího turistického regionu – regionu Slovácko. 

Aktivity:
5.6.1	Aktualizace strategie rozvoje cestovního ruchu mikroregionu Buchlov
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, SROP
5.6.2	Vydat cyklomapu, pěších, tématických a naučných trasy mikroregionu
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR, T-mapy
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, SROP
5.6.3	Zpracovat informační databázi mikroregionu a umístit na www stránky mikroregionu + spolupráce s regionem Slovácko (www.slovacko.cz)
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR, Region Slovácko
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé
5.6.4	Zpracovat komplexní produkt Velkomoravská poutní trasa včetně koncepce propagace 
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, SROP
5.6.5	Zpracovat turistické programy - tématické i mix zážitků, zpracovat konkrétní nabídkové brožury, zajistit propagaci (možno částečně řešit v rámci zpracování produktu Velkomoravská poutní trasa), navázat spolupráci s poskytovateli služeb
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, SROP
5.6.6	Zpracovat komplexní plán propagace mikroregionmu Buchlov, zahájit realizaci jednotlivých kroků
Garant: 			mikroregion
Zúčastněné subjekty: 	obce, podnikatelé v CR
Termín: 			
Finanční náklady: 		nejsou stanoveny
Způsob financování: 	mikroregion, podnikatelé, SROP

2.	
Stanovení prioritních opatření v rámci jednotlivých oblastí a aktivit - souhrn
Strategická oblast  
 aktivita	•	Opatření (Definované obcemi jako priorita)	
A. Infrastruktura a energetika	
 A.1. Dopravní síť a obslužnost	•	Rekonstrukce a rozšíření vybraných silnic a místních 
a účelových komunikací (např. cesta  na hrad Buchlov)	
	•	Obnova (vybudování nových) parkovacích ploch v celém regionu	
	•	Zpracování a realizace projektu terénního informačního systému, obnova značení 
(ve spolupráci s KČT)	
 A.2. Cyklistická a pěší doprava	•	Zpracování a realizace  komplexního turistického produktu pro pěší turisty a cykloturisty „Velkomoravská poutní stezka“	
 A.3. Komunální odpady 
a infrastruktura	•	Zpracování projektu využití alternativních zdrojů energie	
	•	Kabelizace elektrického vedení v místech s vysokou urbanistickou a krajinářskou hodnotou	
	•	Řešení systému nakládání s komunálními odpady v rekreačních oblastech mikroregionu	
	•	Zpracování programu výchovy a osvěty obyvatel 
i chatařů, zejména v rekreačních zónách	
 A.4. Telekomunikace 
a radiokomunikace	•	Dobudování pokrytí (výstavba vysílačů) signálem pro mobilní sítě 
- z důvodu možnosti narušení krajinného rázu výstavbou mnoha vysílačů dbát na výběr vhodných lokalit, požadovat spojení operátorů a výstavbu vždy jednoho vysílače pro všechny operátory
- pro umisťování technických zařízení využívat stávajících staveb
Nutné nové stavby současně realizovat v souladu s krajinou 
a víceúčelově (rozhledny, ...)	
 A.5. Zásobování energií, teplem 
a vodou	•	Provést analýzu ekonomické proveditelnosti využití minerálních pramenů pro léčebné účely - vybudování rekreačně - lázeňských zařízení	
	•	Údržba a čištění studánek (Lesy ČR)	
B. Rozvoj zemědělství a lesnictví	
 B.1. Krajina a zemědělství	•	Realizace změny struktury využití půdy
•	Převod orné půdy v podhorských oblastech na louky 
a pastviny, případně lada	
 B.2. Živočišná výroba	•	Podpora rozvoje pastevectví	
 B.3. Rostlinná výroba 	•	Realizace programu přechodu na ekologické formy hospodaření 	
	•	Zpracování programu perspektivy pěstování biohmoty, případně možnost ekonomického zhodnocení současné odpadní suroviny 	
 B.4. Vinařství a vinohradnictví 	•	Zavedení ekologické (integrované) produkce vína jako pilotní projekt	
	•	Obnova a rozšíření vinic s místními typickými odrůdami (budování místních viničních tratí)	
	•	Vybudování vinařských stezek v regionu (Buchlovice, Modrá, Osvětimany...).
•	Realizace distribučního systému vína v turistických zařízeních - projekt „dostat víno znovu do hospod“
•	Vytvoření minimálně jedné „regionální značky vína“	
 B.5. Sady a sadovnictví 	•	Rozšíření sadů (jabloně, višně, broskve), zejména původních odrůd	
 B.6. Lesnictví a myslivost	•	Prioritní podpora rozvoje lesního hospodářství 
(do budoucna jako stěžejního odvětví primární sféry hospodářství regionu)	
	•	Podpora budování následných fází zpracovatelského průmyslu 	
	•	Začlenění využití dřevní odpadní hmoty do projektu „využití biomasy“ pro tvorbu tepla a energie	
	•	Obnova a udržování lesních cest	
 B.7. Rybářství a rybníkářství 	•	Podpora budování vodních ploch ve všech vhodných lokalitách v regionu a využití pro chov ryb (např. Stříbrnice, Břestek, Modrá, Velehrad)	
 B.8. Agroturistika 	•	Realizace komplexního produktu „agroturistika“, zapojení do systému ECEAT	
C. Ochrana životního prostředí a zachování hodnot krajiny	
 C.1. ÚSES, diverzita území	•	Projekt na obnovu alejí v regionu	
	•	Zajištění likvidace skládek v krajině a následné asanace	
 C.2. Chráněná území	•	Budování naučných stezek a přírodovědných expozic v regionu	
	•	Podpora vyhlášení nových maloplošných chráněných území	
 C.3. Půda	•	Podpora převedení části orné půdy na louky a pastviny	
	•	Podpora budování protierozních opatření v celém postiženém území jižní a jihovýchodní části regionu (remízky, meze, větrolamy, aleje,...)	
 C.4. Klimatické podmínky, čistota vzduchu	•	není definováno	
 C.5. Voda	•	Zajištění evidence studánek a pravidelného sledování čistoty vody - využití pro turistiky
•	Obnova a údržba studánek, zlepšení kvality vody ve studánkách	
	•	Revitalizace říčních systémů	
D. Rozvoj kultury a obnova tradic, rozvoj řemesel, ochrana a využití památek	
 D.1. Rozvoj kultury a obnova tradic	•	Realizace projektu „Kulturní léto mikroregionu“ realizovat, různé žánry, různá místa, různé cílové skupiny
- využít volné plochy, kulturní zařízení, církevní stavby, hrad, zámek, ...	
	•	Vytvoření sítě místních galerií s různým uměleckým zaměřením (malého i většího rozsahu), síť expozic s tematikou typickou pro danou obec (řemesla, zemědělství, příroda, atd.) nebo lokalitu (tématické expozice a malá muzea)
- v galeriích a expozicích by měly převládat prvky typické pro region
•	Vybudování „regionálního muzea Chřibů“	
 D.2. Rozvoj řemesel 	•	Podpora obnovení  řemeslné výroby 
- hrnčířství, modřanská zakuřovaná keramika atd. - realizace komplexního projektu řemeslných dílen	
E. Rozvoj sociálního zázemí obcí	
 E.1. Rozvoj sídel a bydlení	•	Realizace programu nabídky nevyužitých domů zájemcům o bydlení (preferovat před stavbou na „zelené louce“, vytvořit systém pobídek - zvýhodnění)	
 E.2. Rozvoj služeb pro obyvatele, rozvoj malého a středního podnikání, zaměstnanost, trh práce 	•	Založení budoucí prosperity regionu na lesnictví 
a zpracování dřeva (jedna z nejvyšších rozvojových priorit)	
	•	Podpora rozvoje programů na podporu vytváření nových pracovních míst zejména v oblasti služeb cestovního ruchu včetně systému školení a rekvalifikace	
 E.3. Rozvoj sportovního vyžití	•	Komplexní řešení rekreační oblasti Buchlovice - Smraďavka jako rekreačního zázemí pro obyvatele Uherského Hradiště a obcí regionu včetně nabídky pro turisty	
	•	Rozšíření sportovních areálů (tenisové kurty, volejbalové hřiště, minigolf, travnaté hřiště) v obcích mikroregionu	
	•	Komplexní řešení vybudování infrastruktury pro klasické i sjezdové lyžování	
 E.4. Rozvoj školství, zdravotnictví a sociální péče, bezpečnost	•	Napojení činnosti škol na programy rozvoje řemeslné výroby, suvenýrů, vytváření sítě galerií  a rozvoje služeb cestovního ruchu	
	•	Vybudování sítě „míst první pomoci - traumatologický plán“ na důležitých křižovatkách pěších tras a cyklotras	
	•	Realizace projektu společné „regionální“ policie s potřebným technickým a personálním vybavením	
F. Zlepšení informovanosti a komunikace	
 F.1. Komunikace mezi obcemi mikroregionu	•	Realizace WWW stránek pro každou obec i celý region Buchlov, napojení na www stránky regionu Slovácko	
	•	Vydávání informačního bulletinu regionu Buchlov pro informování obyvatel regionu (ne na propagaci)	
 F.2. Komunikace mezi radnicí 
a občanem 	•	Priorita nedefinována